# data[].attributes.body
https://youtu.be/7pgxvGmgQBc

# data[].attributes.body
https://youtu.be/xejx48lZVhQ

# data[].attributes.body
https://youtu.be/vrqQ1OFW7Bg

# data[].attributes.body
Sodi med najstarejše obrti, marsikje lesene predmete še naredijo doma. Ta obrt je bila najbolj razširjena na: Ribniškem, Kočevskem, Notranjskem. Izdelovali: posodo: škafe, golide za mleko, gospodinjske predmete: žlice, kuhalnice, ribežne, sklednike, košare, rešeta. Ukvarjali tudi s sodarstvom. Manjše rabili za shranjevanje žebljev, mavca, cementa. Večje pa za vino. Kadi služile za kisanje zelja.

pridobljeno iz: Olga Janša Zorn idr., Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 78.

# data[].attributes.body
( Pridobljeno iz https://www.youtube.com/watch?v=4HCROHbFfJE ) 18. 1. 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Kranjska čebela (Apis mellifera carnica)

# data[].attributes.body
(Pridobljeno s: https://www.google.com/imgres?imgurl=https%3A%2F%2Fnovice.si%2Fpage%2Fwp-content%2Fuploads%2F2016%2F04%2Fkres.jpg&imgrefurl=https%3A%2F%2Fnovice.si%2Fpage%2Fstajerska-kam-nocoj-na-kresovanja%2F&tbnid=T7y2RAPPUYKqtM&vet=12ahUKEwjcj-qaydH8AhXgi_0HHcCUCYQQMygEegUIARDFAQ..i&docid=3JqLxzVQCfNq_M&w=620&h=413&q=kres&ved=2ahUKEwjcj-qaydH8AhXgi_0HHcCUCYQQMygEegUIARDFAQ)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Povsod po Sloveniji bodo na predvečer mednarodnega praznika dela drevi zagoreli številni manjši in večji kresovi.
KONJIŠKO, ZREŠKO, VITANJSKO
Planinsko društvo Slovenske Konjice kresovanje organizira na Skali. Kresovanje z gasilci bo na Gorenju pri Zrečah. Kres bodo prižgali v Zrečah pred hotelom Atrij, kjer bodo poskrbeli tudi za pestro kulinarično ponudbo.
Organizirano kresovanje pripravljajo člani vaške skupnost Stenica. V Vitanjskem Skomarju kresovanje pri Beškovnikovi kašči pripravljajo člani Kulturno-turističnega društva sv. Vid. Kres bo zagorel tudi na travniku Konjeniško jahalnega društva prijateljev 'Petre'.
CELJSKO
Na celjski Špici pripravljajo že 27. tradicionalno kresovanje- zbrane bo zabaval Show Mix Band. Tudi pri Pušn šank Pr' Tini na Šmartinskem jezeru pripravljajo kresovanje. Obiskovalce bodo zabavali Modrijani.
Kresove pa tradicionalno prižigajo tudi v sosednjih občinah. Kot že vrsto let, kresovanje pripravljajo na Lipi v Štorah in na kmetiji Marovšek na Dobrni.
BISTRIŠKO
V Gaju na Pragerskem bo nocoj praznovanje dneva upora proti okupatorju in mednarodnega praznika dela. Pripravljajo kresovanje in druženje s krajani, kulturni program, zabavali se bodo ob zvokih Poskočnih muzikantov.
ŠENTJURSKO
Kresovanje nocoj pripravljajo na Ramni ob Slivniškem jezeru. Tradicionalno kresovanje nocoj na Tratni pri Grobelnem pripravljajo še člani Kluba ljubiteljev narave Felicijan.
OBSOTELJE IN KOZJANSKO
Na Evropski ploščadi v Rogaški Slatini bo popoldne prireditev Živel 1 pika maj z bogatim kulturnim programom.
Veliko kresovanje pripravljajo gasilci v Rogatcu, kresovanje z veselico se obeta tudi v Kozjem.
MARIBOR
V Mariboru letos večjega sindikalnega kresovanja ne bo, jim bo pa zato najbližji in eden največjih v Sloveniji že po tradiciji kres v Rušah na nekdanjem parkirišču Tovarne dušika Ruše, ki ga bodo popoldne začeli s postavitvijo mlaja, zvečer pa bo zbrane zabavala Tanja Žagar.
Ob kresovanjih na previdnost opozarja uprava za zaščito in reševanje. Kot poudarjajo, morajo biti na javnih prireditvah s kresovanjem zagotovljeni ustrezni ukrepi, zlasti požarna straža, ki pa jo lahko izvajajo le gasilci.

# data[].attributes.attachment_link.title
Štajerska: kam nocoj na kresovanja? - Novice.si

# data[].attributes.attachment_link.description
Povsod po Sloveniji bodo na predvečer mednarodnega praznika dela drevi zagoreli številni manjši in večji kresovi. KONJIŠKO, ZREŠKO, VITANJSKO Planinsko društvo Slovenske Konjice kresovanje organizira na Skali. Kresovanje z gasilci bo na Gorenju pri Zrečah. Kres bodo prižgali v Zrečah pred hotelom Atrij, kjer bodo poskrbeli tudi za pestro kulinarično ponudbo.

# data[].attributes.body
Prepričanje o tem, da kresovanje pomaga soncu, da ne bi onemoglo je zbledelo, kurjenje kresov pa je ostalo. Na kresni večer so kurili kresove. Veljalo je prepričanje, da tistega, ki preskoči kres, ogenj obvaruje bolezni. Verjeli so tudi, da se v kresni noči pogovarja živina. Tistemu, ki se v škorenj vsuje seme praproti, živino sliši govoriti.
(Pridobljeno s: Olga Janša Zorn idr., Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 74.)

# data[].attributes.body
Je stara šega, ki so jo poznali v predkrščanskem obdobju. Verjeli so v čarovno moč ognja.

# data[].attributes.body
Kranjska sivka je avtohtona pasma čebele, ki je prvotno živela na skoraj celotnem slovenskem etničnem prostoru. Odlikuje se po pridnosti, krotkosti, mirnosti, odpornostni proti boleznim in ostrem podnebju, varčnosti s hrano in naglem spomladanskem razvoju. (Pridobljeno s http://www.storzek.net/cebelarstvo-ma-ja/kranjska_sivka.html) 18. 1. 2023.

# data[].attributes.headline
Na celotnem Balkanu je bilo Jurjevanje poleg kresene noči, 24.6 je bil eden najpomembnejših tradicionalnih letnih praznikov.

# data[].attributes.subject
Na celotnem Balkanu je bilo Jurjevanje poleg kresene noči, 24.6 je bil eden najpomembnejših tradicionalnih letnih praznikov.

# data[].attributes.body
Lončarji v okolioci Krškega so izdelovali majolike za vino, prekmurski pa lonce za pranje perila, imenovane pari.

pridobljeno z:Olga Janša Zorn idr., Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, modrijan, Ljubljana, 2008, str. 78.

# data[].attributes.headline
včasih se je večino ukvarjalo z lončarstvom.

# data[].attributes.subject
včasih se je večino ukvarjalo z lončarstvom.

# data[].attributes.body
pridobljeno s: učb. za šesti razred zgodovine

# data[].attributes.body
Pridobljeno s https://youtu.be/JqJfDmF3KW4,  18.1.2023

# data[].attributes.body
Za Veliko noč v cerkvah blagoslovijo butarice to je že dolga stoletja razširjena navada. Nekdaj so ga nosili na polje da bi varovalo izdelke. Ob Veliki noči so se razvile zabavne igre npr. trkljanje, sekanje pirhov.

Olga Janša Zorn idr. Spoznajmo zgodovino, Zgodovina za 6.razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 72-73

# data[].attributes.body
(Pridobljeno s: https://nase-zasavje.si/kresovanje-na-slovenskem-veste-zakaj-gorijo-kresovi/, 18. 1. 2023)

# data[].attributes.body
Pridobljeno s: https://www.etno-muzej.si/koroska/Poglavja/11SegeInNavadeZivljenjskegaCikla/SegeInNavadeZivljenjskegaCikla.html 18. 1. 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Na fotografijah ženitovanjskih šeg in navad iz 50. in 60. let zasledimo nevestino družico in ženinovega druga, camarja ali cavmarja (Podjuna, Rož) oz. mendirarja (Ziljska dolina), ki sta imela na ženitovanju pomembno vlogo. Ženinovega druga na fotografijah prepoznamo po zanj značilnem klobukom s trakovi oziroma na Zilji po zastavi.

# data[].attributes.body
Kresni dan 24. junij je dan, ko je sonce najvišje in je dan najdaljši. Za ta dan poznamo pregovor : Ob kresi se dan obesi.
(Pridobljeno s knjige: Marjeta Zorec, Slovenski prazniki, Karantanija, Ljubljana, 2005, str. 5.)

# data[].attributes.headline
Stara slovenska božična smrečica ni bila okrašena in večinoma ni bila v hiši, ampak pred njo, morda na plotu domačega vrta, ob vodnjaku ali ob vaškem studencu. Ponekod je bila tudi v hiši in je krasila bogkov kot, vendar je večinoma visela s stropa navzdol. Okrašena božična smrečica, kakršno poznamo danes, pa je šega. v 18. st. se je začela pojavljati v nemških mestih in se počasi širila na podeželje srednje Evrope. V slovenski kmečki hiši okrašeno božično drevo do začetka druge svetovne vojne ni bilo poznano. Šega, ki je danes tako tesno povezana s praznovanjem božiča, ni stara niti sto let. Zato pa je toliko starejše blagoslavljanje domačije.

# data[].attributes.subject
Stara slovenska božična smrečica ni bila okrašena in večinoma ni bila v hiši, ampak pred njo, morda na plotu domačega vrta, ob vodnjaku ali ob vaškem studencu. Ponekod je bila tudi v hiši in je krasila bogkov kot, vendar je večinoma visela s stropa navzdol. Okrašena božična smrečica, kakršno poznamo danes, pa je šega. v 18. st. se je začela pojavljati v nemških mestih in se počasi širila na podeželje srednje Evrope. V slovenski kmečki hiši okrašeno božično drevo do začetka druge svetovne vojne ni bilo poznano. Šega, ki je danes tako tesno povezana s praznovanjem božiča, ni stara niti sto let. Zato pa je toliko starejše blagoslavljanje domačije.

# data[].attributes.body
(Dušica Kunaver in Brigita Lipovšek, Mladinska knjiga Založba, d. d., Ljubljana, 2005, str. 36)

# data[].attributes.headline
Že pred 230  leti je znanje slovenskega podeželskega malega kmeta- čebelarja svetu predstavil Anton Janša (1734-1773), prvi učitelj čebelarstva na carskem Dunaju. Sto let pozneje je območje zaslovelo s svojo čebelo Apis mellifera carnica, ki je kmalu postala znana po vsem svetu. V okviru Čebelarske zveze Slovenije deluje tudi strokovna knjižnica Janeza Goličnika, ki domuje v prostorih Čebelarskega centra na Brdu pri Lukovici.

# data[].attributes.subject
Že pred 230  leti je znanje slovenskega podeželskega malega kmeta- čebelarja svetu predstavil Anton Janša (1734-1773), prvi učitelj čebelarstva na carskem Dunaju. Sto let pozneje je območje zaslovelo s svojo čebelo Apis mellifera carnica, ki je kmalu postala znana po vsem svetu. V okviru Čebelarske zveze Slovenije deluje tudi strokovna knjižnica Janeza Goličnika, ki domuje v prostorih Čebelarskega centra na Brdu pri Lukovici.

# data[].attributes.body
(Pridobljeno s :https://www.czs.si/) 18. 1. 2023

# data[].attributes.body
Ko iz kuhinje zadiši po pustnih dobrotah
Na pustnem jedilniku se običajno znajdejo težje, mastne in ocvrte jedi. Osrednjo vlogo igrajo jedi s svinjskim mesom – svinjska juha, ričet s svinjskimi rebrci, pa tudi klobase in pečenka. Med ocvrtimi jedmi prevladuje ocvrto kvašeno testo, iz katerega nastajajo krofi, bobi, flancati, miške in druge lokalne dobrote.
(Pridobljeno s https://www.slovenia.info/sl/zgodbe/pustni-obicaji-v-sloveniji, 18.01.2023)

# data[].attributes.body
Poroka je pomembna prelomnica v življenju. Pred poroko sta bila fant in dekle nekaj časa zaročena. Poroke na podeželju so bile v pustnem času, ko so imeli zadosti mesa, kruha in vina. Trajale so več dni. Nevestini starši so pokazali potrditev tako, da so snubcu postregli s klobasami in ocvirki. Za zavrnitev pa so mu postregli s kislim mlekom.
( Olga Janša Zorn idr., Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 75-77.)

# data[].attributes.body
pridobljeno s:https://www.youtube.com/watch?v=rBm7C1xHdZk

# data[].attributes.body
https://youtu.be/S58OS5uYdmI

# data[].attributes.attachment_link.title
Dediščina Posavja :: Lončar :: Izdelovalec lončene posode ::

# data[].attributes.body
V zimskih večerih so ženske predle in tkale. Izdelovanje obutve in oblačil najpomembnejših opravil. Dekleta so pripravljale najpomembnejših stvari kot so posteljno perilo, prte in okrasne prtiče za balo. Tkanje platna se je ohranilo v Beli krajini in tudi v Prekmurju. Od 16. stoletja se je na Slovenskem uveljavilo čipkarstvo. Najprej se je pojavilo v Ljubljani. To dejavnost so gojili tudi tudi na gradovih in samostanih. Konec 17. stoletja se je dejavnost močno uveljavila na Idrijskem, Tolminskem in Cerkljanskem kasneje pa tudi v Poljanski in Selški dolini. V drugi polovici 19. stoletja je bila ustanovljena čipkarska šola v Idriji, ki je vzgajala bodoče čipkarice. Čipkarske šole in tečaji izdelovanja čipk se spet uveljavljajo  v nekdanjih središčih te obrti.                                                                                                                                                                                                                                                                                 Pridobljeno iz učbenika za Zgodovino za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str.78,79, Olga Janša Zorn, Ana Kastelic in Gabrijela Škraba. 18.1. 2023.

# data[].attributes.body
Sodi med najstarejše obrti. Razvijalo se je v lončarskih središčih, povezanih z nahajališči gline:
-Ljubno na
Gorenjskem, -Komenda,
-Ribniška dolina,
-Šentjernejsko polje,
-okolica Cerknice,
-Dravsko in ptujsko polje,
-Prekmurje.
podatki pridobljeni s:https://kulturnadediscina.si/about/loncarstvo/

# data[].attributes.body
Pridobejeno s: https://www.pomurec.com/vsebina/46887/Velika_sobota_in_pomen_velikonocnih_jedi, 18. 1. 2023.

# data[].attributes.body
Pustovanje je eden izmed najstarejših ljudskih običajev, ki izvira iz časa pred krščanstvom. Veselimo se ga vsi, o njem pa pravzaprav ne vemo prav veliko. V Sloveniji je bilo pustovanje prvič omenjeno v 17. stoletju, pred tem obdobjem pa so predvsem po starem Rimu divjale grozljive maske, ki naj bi predstavljale umrle prednike. Naši predniki so ob tej priložnosti izvajali obrede, s katerimi so častili pomladne sile in preganjali ostanke zime. Verjeli so, da bo sam obred iz dežele pregnal zle duhove, jo očistil temnih sil in priklical toplo pomlad, v kateri se bo narava ponovno prebudila.
(Pridobljeno s https://www.slovenec.org/2018/02/07/slovenski-ljudski-obicaj-pustovanje/, 18. 1. 2023.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Le kdo ne mara pustovanja, slovenskega ljudskega običaja, ki preganja zimo in kliče pomlad? Pustni teden ne predstavlja le časa, ko se našemimo, temveč ima za slovenski narod bistveno večji pomen. Ali še poznamo prave pustne običaje in ali so se le-ti do današnjega dne kaj spremenili? Preverite v prispevku! Pustovanje izvira iz časa pred krščanstvom
Pustovanje je eden izmed najstarejših ljudskih običajev, ki izvira iz časa pred krščanstvom. Veselimo se ga vsi, o njem pa pravzaprav ne vemo prav veliko. V Sloveniji je bilo pustovanje prvič omenjeno v 17. stoletju, pred tem obdobjem pa so predvsem po starem Rimu divjale grozljive maske, ki naj bi predstavljale umrle prednike. Naši predniki so ob tej priložnosti izvajali obrede, s katerimi so častili pomladne sile in preganjali ostanke zime. Verjeli so, da bo sam obred iz dežele pregnal zle duhove, jo očistil temnih sil in priklical toplo pomlad, v kateri se bo narava ponovno prebudila.
Februar - norčavi mesec
Pustovanje poteka v mesecu februarju, pustni čas pa je "premakljiv", kar pomeni, da je odvisen od velike noči. Pustna dneva sta torek in nedelja, 7 tednov pred veliko nočjo. V rimskih časih so mesec februar častili kot mesec "očiščevalnih" obredov, povezovali pa so ga tudi z obdobjem, ko je po mrzli zimi ponovno posvetilo sonce, narava pa se je pričela prebujati. V to obdobje sodijo številne šege in navade, ki jih bomo predstavili v nadaljevanju.
Človek se je šemil že od nekdaj
Šemljenje poznamo že vse od pradavnine, ko se je človek z uporabo maske med lovom poskušal približati živali. Pustno šemljenje je imelo različne namene, med katere sodi tudi povezovanje z duhovi prednikov, saj so ljudje verjeli, da bodo z uporabo "drugega jaza" omogočili duhovom prednikov, da bi se naselili v njih. V prvih krščanskih letih je Cerkev močno nasprotovala živalskim maskam, ki pa jih Rimljani pravzaprav niso niti poznali. Maske, ki so se znašle na črnem seznamu Cerkve, so bile predvsem jelen, košuta in telica. V 7.stoletju so uvedli celo kazen, ki je prepovedovala šemljenje v živali. Izjemno priljubljen je bil transvestizem, kar pomeni, da so se moški našemili v ženske in obratno.
Kako je potekalo praznovanje nekoč?
Verjetno ni potrebno posebej poudarjati, da so nekoč pustovali precej preprosteje, kot to počnemo danes. Pustne maske so ljudje izdelovali kar doma in sicer iz materialov, ki so bili na razpolago. Otroci so se mnogokrat oblekli kar v ponošene obleke staršev ali pa so si obraz namazali s sajami, hodili so od hiše do hiše in se tako razkazovali ljudem. Mnogi so bili za to nagrajeni s krofom, svežim ali suhim sadjem in nekateri celo z denarjem. Gospodinje so doma pekle "miške", "štravbe" in krofe, ki pa so bili brez marmelade in pečeni na svinjski masti. Ljudje so takrat radi rekli, da gre zima h koncu. Na jedilni mizi so se pogosto znašli kuhana svinjska glava, ričet, krompirjeva solata ali svinjska juha. Namen obhodov od hiše do hiše ni bil zbiranje denarja in dobrot, temveč širjenje veselja med ljudmi. Nekoč se je našemila celotna vas, maske pa je pogosto spremljal tudi godec. Pustnih sprevodov so se ljudje zelo veselili, rajanja pa so spremljala (za današnje dni skromna) obilja mastne, sladke in ocvrte hrane.
Kako poteka praznovanje danes?
Danes pustnih kostumov običajno ne izdelamo sami, temveč jih kupimo v trgovini. Redki otroci si kostume izdelajo doma, s pomočjo mamic in babic. Tudi maske se precej razlikujejo od tistih nekoč. Otroci se najraje našemijo v risane junake, živali, princeske in viteze, starši pa pogosto rečejo, da so prestari, da bi se šemili. Morda je težava v tem, da šemljenja danes ne razumemo več kot načina ohranjanja tradicije, temveč kot nekaj, kar je primerno samo za otroke in mlajše generacije. Nekoč je bil namen hoje od vrat do vrat širjenje veselja, danes pa je glavna motivacija dejstvo, da maškare v dar prejmejo denar, krofe, bombone, kekse in druge sladkarije. Prav tako je nekoč hiše obiskalo bistveno več mask, kot jih obišče danes. Še danes pa velja, da je potrebno na pustni torek jesti obilno. Če smo še pred nekaj leti pripravljali prekajene krače, svinjske glave, svinjske juhe in krompirjeve solate, so se do danes ohranili zgolj krofi ali flancati, na tradicionalno kosilo pa kar nekako pozabimo.
Kdo je kurent?
Različni kraji v Sloveniji imajo različne običaje, pustovanje pa pogosto povežemo z mestom Ptuj, kjer poteka edinstveno in najbogatejše mednarodno pustovanje v Sloveniji, s katerim povezujemo tudi kurente. Kurentu pravimo tudi korent, gre pa za značilni pustni lik, ki izvira s Ptuja, Dravskega polja in okolice. S svojim poskakovanjem in truščem, ki ga zganja z velikimi kravjimi zvonci, iz dežele odganja zimo in zlo, vanjo pa kliče pomlad in bogato letino. Kurentova "obleka" je izdelana iz ovčje kože, okrog pasu ima pripete zvonce, na glavi ima grozljivo masko, na nogah pa gamaše. Obstajata dve vrsti kurentov - pernati markovski in rogati haloški. V sprevodu jih pogosto spremlja vrag. Nekoč so se v to opravo preoblekli le neporočeni fantje, danes pa to več ni pravilo. Največji ponos kurenta so robci, ki jih dekleta tradicionalno podarijo najlepšemu kurentu, zavežejo pa mu jih okrog pasu ali ježevke (palice z ježem).
Kdo pa so laufarji?
Laufarji imenujemo skupino pustnih mask, ki šteje 25 članov. Običaj, imenovan laufarija, izvira iz Cerknega. Prvi Laufar se na ulicah Cerknega prikaže prvo nedeljo po novem letu, drugo nedeljo prideta dva ali trije, nakar jih je zmeraj več, vse do pustne ali Debele nedelje. Nosijo lesene maske in nenehno tekajo po ulicah Cerknega.
Pust brez krofov ni pust
Pust je masten okoli ust! Tudi običaj pripravljanja krofov smo ohranili vse do danes, čeprav so danes tudi krofi obilnejši in napolnjeni z okusno marmelado. Eden izmed rekov, ki jih povezujemo s pustovanjem, pravi: "Za pusta morajo biti siti ljudje, živina in duhovi". Ljudje so v starih časih verjeli, da bogato obložena jedilna miza kar kliče po rodovitni zemlji in bogatem pridelku. Tudi, če je bila pri hiši revščina, je veljalo, da se morajo ljudje v pustnem tednu dobro najesti. Pustu namreč sledi 40-dnevni post.

Tudi v povezavi s krofi obstaja rek, na katerega smo danes že pozabili, pravi pa tako: "Če se za pusta ne bomo najedli krofov, se poleti ne bo sušilo seno!"

Ni povsem jasno, od kod izvirajo krofi. Medtem ko mnogi menijo, da so jih poznali že v antiki, so drugi prepričani, da krofi izvirajo z Dunaja. Slovenci smo njihovo ime zagotovo izpeljali iz nemške besede "Krapfen". Menda o nastanku krofov obstaja tudi legenda, ki pravi, da je nesrečno zaljubljena kuharica testo za kruh namesto v pečico vrgla v vročo mast in tako so nastali krofi.
Pokop pusta
Pustu sledi post, ki traja kar 40 dni. Po pustnem torku pride pepelnična sreda, post pa je namenjen razstrupljanju telesa in njegovemu pripravljanju na največji krščanski praznik, veliko noč. Če pusta niso pokopali na pustni torek, se to stori na pepelnično sredo. Konec pustovanja oznanijo maškare, ki pustno lutko sežgejo ali vržejo v vodo (odvisno od običaja v določenem kraju), nekateri pa storijo kar oboje. Pri pokopu pusta gre za simboliko - lutka predstavlja onostranstvo, s sežigom oziroma pokopom pa pokopljemo vse slabo in tako prikličemo pomlad.
Že veste, kje se boste letos udeležili pu stnega karnevala in v kaj se boste našemili? Pust je čas, ko lahko postanemo vse, kar si želimo in tako domišljiji prepustimo prosto pot. Ker prazen žakelj pač ne more stati pokonci, si pred obiskom karnevala privoščite krof ali dva. Bodi veseli, nasmejani in norčavi, saj je prav takšen tudi pust!
Sara Savec

# data[].attributes.attachment_link.title
Slovenski ljudski običaj: Pustovanje - Slovenec

# data[].attributes.attachment_link.description
Le kdo ne mara pustovanja, slovenskega ljudskega običaja, ki preganja zimo in kliče pomlad? Pustni teden ne predstavlja le časa, ko se našemimo, temveč ima za slovenski narod bistveno večji pomen. Ali še poznamo prave pustne običaje in ali so se le-ti do današnjega dne kaj spremenili? Preverite v prispevku!

# data[].attributes.headline
To je šega, ki se praznuje 23 oziroma po nekod 24 aprila. Konec aprila gali živino na pašo. Jurjevanje je bilo na Beli Krajni in na Štajerskem zelo posebno. Vrsniki so hodili od hiše do hiše, vmes trobili, piskali in peli. (Olga Janša Zorn idr. Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 73)

# data[].attributes.subject
To je šega, ki se praznuje 23 oziroma po nekod 24 aprila. Konec aprila gali živino na pašo. Jurjevanje je bilo na Beli Krajni in na Štajerskem zelo posebno. Vrsniki so hodili od hiše do hiše, vmes trobili, piskali in peli. (Olga Janša Zorn idr. Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 73)

# data[].attributes.headline
(O. Janša Zorn, A. Kastelic, G. Škraba, Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana 2008, str. 75

# data[].attributes.subject
(O. Janša Zorn, A. Kastelic, G. Škraba, Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana 2008, str. 75

# data[].attributes.body
(pridobljenon s https://www.youtube.com/watch?v=A_Oqaae5Tfg, 18.01.2023)

# data[].attributes.attachment_link.title
26. pustni karneval na Viru 2016 (official)

# data[].attributes.body
(pridobljeno s https://www.youtube.com/watch?v=hiFrU99wIMc, 18.01.2023)

# data[].attributes.body
(pridobljeno s https://www.youtube.com/watch?v=T99-p6r_5Ic, 18.01.2023)

# data[].attributes.body
Rojstvo otroka je od nekdaj velik dogodek v družini. Na Notranjskem in Krasu  so nevesti v naročje dajali fantiča ,kar naj bi pripomoglo k temu, da bo rodila sina. Nosečnice niso smele jesti nekaterih jedi, npr. klobase, opravljati niso smele težkih del. Verjeli so da rojenice vplivajo na prihodnost otroka, zato so jim na mizo postavili kruh, pogače in vino. Menili so, da lahko na otrokovo prihodnost vplivajo tudi predmeti ki jih položijo v otrokovo plenico ali pod njegovo glavo. Prvo kopanje dojenčka v vodi, segreti v popolnoma novem loncu, naj bi pripomoglo k zdravju. Menili so tudi, da pred boleznijo varuje deček česen, obešen okoli vratu, deklice pa rdeč trak v laseh. Zaradi velike umrljivosti so novorojenčka krstili že dan ali dva po rojstvu. Oblekli so ga v posebno oblačilo , narejeno iz bele tkanine, da bi odgnali zel duhove in uroke. H krstu sta ga nesla boter in botra, ki sta ga obdarovala porodnico in krščenca.

# data[].attributes.body
Lončarstvo sodi med najstarejše obrti. Razvijalo se je v lončarskih središčih,

# data[].attributes.body
Zgodovina  čebelarstva sega v zadnjo ledeno dobo. Čebele isto delajo med že 150 milionov let. Čebelarstvo se je razvijalo skupaj z naprednimi civilizacijami večinoma v mediteranskem krogu (Egipt, Grčija, Rim).  (Pridobljeno s HTTP://www.cd-smarje.si/zgodovina-cebelarstva/, 16. 1. 2023).

# data[].attributes.body
Pustne šege so dediščina predkrščanskega praznovanja.
Verjeli so, da pustne šege prinašajo k hiši srečo.
Med najbolj znanimi pustnimi šegami so:kurenti, lavfarji, mačkore in škoromati. Značilne so tudi pustne jedi to so:
krapi, flancati in krofi.
(Olga Janša Zorn idr., Spoznavajmo zgodovino, Zgodovina za 6. razred osnovne šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 72)

# data[].attributes.headline
Velika noč je praznik Kristusove smrti in vstajenja.

# data[].attributes.subject
Velika noč je praznik Kristusove smrti in vstajenja.

# data[].attributes.body
Je osrednji praznik crkvenega leta.
Velika noč je lahko najkasneje 22.marca najpozneje pa 25.aprila.Ta praznik vedno  praznujemo  na nedeljo .Za Veliko noč spečemo potico,barvamo jajca in dobimo pirhe.

(Slavka Ilich,Velika noč,Dzs,Ljubljana, 2007,str.63-67)

# data[].attributes.body
V davni preteklosti so naši predniki razvili različne šege in navade. Prazniki so povezani z različnimi šegami. Že v preteklosti so krasili hiše z zimzelenim rastlinjem (bršljan, smreka, smrečico). Ljudje so verjeli da so zimzele oddajale življensko moč.
(Pridobljeno iz: Olga Janša Zorn idr., spoznavajmo zgodovino, Zgodivina za 6.razred osnovna šole, Modrijan, Ljubljana, 2008, str. 71)