# data[].attributes.body
Teksten handler om at vi aldrig ved om fremtiden byder på krig eller fred, men eksperter kan give et godt bud. Vi hører om hvordan to forskere i 1990´erne gav deres bud på hvordan verdenen ser ud i fremtiden ift. krig. Amerikaneren Samuel Huntingtons forudseelse er mere pessimistisk, da han tror at fremtiden byder på mere krig og ufred. I modsætning til ham er Francis Fukyama, som tror at som verdenen bliver mere moderne og civiliseret, vil krig ikke fylde lige så meget som nu.

# data[].attributes.body
Globalisering handler om hvordan vi i verdenen påvirker hinanden. Der er fire forskellige typer globalisering: Politisk globalisering, økonomisk globalisering, kulturel globalisering og miljømæssig globalisering. Jeg dykker ned i hver og fortæller om forskellene i de næste par tekster.

# data[].attributes.body
Politisk globalisering handler om hvordan vi politisk påvirker hinanden. Det kan være i ting som fx. krig. Hvis USA tager et politisk valg om at tage til mellemøsten og dræbe Osama Bin Laden, påvirker det valg resten af verdenen. Det kan også være politiske valg som fiskeri-restriktioner, CO2 udslipsgrænse eller andet, disse valg har også en effekt på resten af verdenen, og kan måske endda give andre politiske ledere ideer.

# data[].attributes.body
Ordet økonomisk globalisering indeholder mange forskellige ting. Fx at vi igennem de seneste århundrede er begyndte at handle mere og mere tværs landegrænser, men også at produkters fremstilling er spredt over hele verdenen. En telefon kan være designet i Canada, samlet i Kina, og indeholde apps udviklet i Danmark, Sydafrika og Japan. Mange mærker producerer nu også i andre lande hvor arbejdskraft og materialer er billigere, og derfor får de en større fortjeneste.

# data[].attributes.body
Kulturel globalisering handler om hvordan lande kan påvirker andre landes, ja endda hele verdens kultur. Det sker ofte med ting som musik og mad, da vi herhjemme i lille Danmark lytter næsten hovedsageligt til udenlands musik, oftest engelsk, og får pasta op til flere gange om ugen. Sådanne nogle ting skiller sig ikke ud, da vi er vant til dem, men de er ikke oprindeligt en del af vores kultur. Det er fedt at kunne dele og enes om kulture, men nogle mener at det tager vores individualitet fra os, da vi bliver mere og mere ens. Dette fænomen kaldes ofte: "Kulturel McDonaldisering", da McDonalds mad er ensformigt ligemeget hvor man kommer hen.

# data[].attributes.body
Miljømæssig globalisering kan ske i det helt store og små. Det kan være at en landmand har brugt for meget gødning, som så er løbet ned i den nærmeste å. Derved dør fiskene, men dette har ikke en stor effekt på hele verdenen. Dog har noget som fx. CO2-udslip denne effekt. Drivhusgasser holder sig ikke inden for landegrænser, men påvirker hele Jorden. Så hvis Kina og USA producerer store mængder drivhusgasser, vil det påvirke resten af verdenen, ikke kun dem selv.

# data[].attributes.body
Ved hjælp af internettet, er menneskeheden blevet tættere og mere informeret end nogensinde før. Dette kan dog både være godt og skidt. Det er fx. nemmere for folk at få hjælp, som ellers før har været undertrykt, enten af sociale forhold eller diktatur. Dog kan det også være skidt, da flere og flere får ekstremistiske holdninger, og gør noget ved dem. Det kan være at lave voldelige demonstrationer, begå terror, lave "crime-chatrooms" eller andet.