# data[].attributes.headline
שגרות חשיבה לפי מטרות הוראה/ למידה

# data[].attributes.subject
שגרות חשיבה לפי מטרות הוראה/ למידה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך ניתן לחשוב על זה?

מאגר צומח של אסטרטגיות וכלי חשיבה שימושיים לעבודת המנחה והמורה.

על המאגר

בשנים האחרונות נעשה במכון שימוש באסטרטגיות וכלי חשיבה בעיקר בהקשר של למידה והנחיה ובהקניה למורים ותלמידים, ופחות בזירות הפעולה שלנו פנימה.

מאגר זה נועד לסייע בהשגת היעד של הפחת רוח אסטרטגית בעשייה שלנו, כפי שמוצג בספר הכתה החושבת כאחד מהממדים של תרבות החשיבה.

העבודה שלנו מזמנת אין ספור מצבים מאתגרים כגון: ישיבות צוות, תהליכי הפקת לקחים, שיחות אישית, הנחיית סדנאות, פתרון בעיות, קבלת החלטות ועוד, שניתן לכנותם גם "אתגרי חשיבה". טיפוח הנטייה לרוח אסטרטגית, דהיינו הפעלת חשיבה שיטתית, שימוש באסטרטגיות חשיבה "מן המוכן" והמצאת אסטרטגיות פעולה נוספות, עשוי לשפר את ההתמודדות שלנו במצבים מאתגרים אלה.
מהי אסטרטגיית חשיבה?
אסטרטגיית חשיבה היא תכנית ברורה ומפורשת המראה איך לנתב את דרך החשיבה במצב מאתגר מבחינה אינטלקטואלית.

אדם בעל רוח אסטרטגית יתלהב מחשיבה שיטתית ותהיה לו הנטייה להמציא אסטרטגיות חשיבה בתגובה למצבים מאתגרים, ולהשתמש בהן. ולכן, בהיתקלו במצב מאתגר יחשוב באופן שיטתי מה לעשות. במקום לפעול בפזיזות הוא יזהה את אתגר החשיבה, יערוך תוכנית, ויבצע אותה.

מטרות המאגר:

להטמיע תכנים מעולם החשיבה בתרבות העבודה במכון.

להעניק חיים וריענון לחומרים מעולם החשיבה.

להביא לידי ביטוי חלק משמעותי מהזהות של מכון ברנקו וייס בעשייה היומיומית שלנו.

ליצור שפה אחידה בין מנחים.

להגביר את המקצועיות שלנו.

להרחיב את "ארגז הכלים" של המנהלים, המורים והמנחים.

הוראות שימוש:

א. תכנון: בשלב תכנון הפעילות (שיחה, ישיבה, קבלת החלטה וכד') שאלו את עצמכם את השאלות הבאות:

מה הן המטרות שלי?

מה הן העדויות להשגתן?

באילו אסטרטגיות אשתמש?

ב. למידה: לכל אסטרטגיה דרגת קושי. שימו לב לרמת הקושי, התאימו בין אתגר החשיבה, קהל היעד ומורכבות הכלי, והתכוננו בהתאם.

ג. אין חכם כבעל ניסיון: ניתן ואפילו מומלץ לנסות את האסטרטגיה מבעוד מועד על חברים טובים או בני משפחה.

ד. לקרוא לילד בשמו: השתמשו שימוש מפורש באסטרטגיות- קראו להן בשם, הסבירו מה אתם עושים ונסו לחדד מה טוב יוצא מהשימוש באסטרטגיה ומתי ההזדמנויות המתאימות לשימוש בה.

ה. לרוץ לספר לחברה: יש קישור ליד האסטרטגיות לטופס לשיתוף בתובנות בעקבות ההתנסות - שתפו ב: חוויות, תובנות, המלצות, הרחבות. אתם גם מוזמנים לקרוא מניסיונם של אחרים.

ו. תמיכה: להתייעצות נוספת לגבי השימוש בכלים או לגבי ההתאמה בין צורך לאסטרטגיה או התאמה לסיטואציות ולקהלים, ניתן לפנות אל: חגית מן, רחלי יפה

יוצאים לדרך:

על ידי לחיצה על הכתוב ברשימה שלפניכם תגיעו אל הכלים. לכל אסטרטגיה / כלי מוצגת מטרתו, שלבי העבודה בו ודרוג מידת המיידיות שבשימוש בו. כמו כן, תמצאו קישורים לחומרים מלווים או לאתרים היכולים לשמש אתכם באופן ישיר או להרחיב את הידע וההבנה לגבי הכלי או האסטרטגיה המדוברים.

# data[].attributes.attachment_link.title
כלי חשיבה - בחלוקה לפי מטרות הוראה-למידה - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
מאגר צומח של אסטרטגיות וכלי חשיבה שימושיים לעבודת המנחה והמורה. בשנים האחרונות נעשה במכון שימוש באסטרטגיות וכלי חשיבה בעיקר בהקשר של למידה והנחיה ובהקניה למורים ותלמידים, ופחות בזירות הפעולה שלנו פנימה. מאגר זה נועד לסייע בהשגת היעד של הפחת רוח אסטרטגית בעשייה שלנו, כפי שמוצג בספר הכתה החושבת כאחד מהממדים של תרבות החשיבה.

# data[].attributes.attachment_link.title
טען תמוך שאל  (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
חבר הרחב אתגר

# data[].attributes.attachment_link.title
התחלות של שאלה

# data[].attributes.headline
הקשר בין נשימה של בני 

# data[].attributes.body
הקשר בין נשימה של בני אדם לצמחים

# data[].attributes.headline
ביצה ותרנגולת

# data[].attributes.subject
ביצה ותרנגולת

# data[].attributes.headline
הקשר בין למידה לחשיבה הוא כמו הקשר בין הביצה והתרנגולת

# data[].attributes.subject
הקשר בין למידה לחשיבה הוא כמו הקשר בין הביצה והתרנגולת

# data[].attributes.headline
האנלוגיה של נעה

# data[].attributes.subject
האנלוגיה של נעה

# data[].attributes.body
הלמידה היא כמו עץ והחשיבה היא השורש של העץ

# data[].attributes.headline
חשיבה ולמידה הן כמו זר

# data[].attributes.body
חשיבה ולמידה הן כמו זרעים של צמח וטיפוח. הלמידה היא הזרעים והחשיבה היא הטיפוח

# data[].attributes.headline
זרעים (למידה), עיבוד ה

# data[].attributes.body
זרעים (למידה), עיבוד האדמה והשקיה (חשיבה)

# data[].attributes.headline
חשיבה ולמידה זה כמו יצ

# data[].attributes.body
חשיבה ולמידה זה כמו יצירת שותפות של הסכמה לתהליך משותף בין העולם לאדם

# data[].attributes.headline
מערכת מים זורמת במינון מדוייק  שמשקה עץ שגדל ומשפיע על הטבע  וכך מעגל השפעה טבעי:)

# data[].attributes.subject
מערכת מים זורמת במינון מדוייק  שמשקה עץ שגדל ומשפיע על הטבע  וכך מעגל השפעה טבעי:)

# data[].attributes.headline
הביצה והתרנגולת

# data[].attributes.body
הביצה והתרנגולת

# data[].attributes.body
כמו הקשר בין הורה לילד

# data[].attributes.headline
האנלוגיה של תמר, נעמה ומרים

# data[].attributes.subject
האנלוגיה של תמר, נעמה ומרים

# data[].attributes.body
הנחיית תהליכי למידה זה כמו הקשר בין פיתוח שרירים ואימון  . זה מעגל של חיזוק הדדי שמוביל להתפתחות מתמשכת

# data[].attributes.headline
חשיבה ולמידה זה כמו תרמיל בטיול ארוך 

# data[].attributes.subject
חשיבה ולמידה זה כמו תרמיל בטיול ארוך 

# data[].attributes.attachment_link.title
הסיפור עיקרי צדדי נסתר

# data[].attributes.headline
נעמה ש, לירן, גלי, סיון, מיכל, איריס, נעה

# data[].attributes.subject
נעמה ש, לירן, גלי, סיון, מיכל, איריס, נעה

# data[].attributes.body
סיפור עיקרי - למידה מתרחשת בתוך מערכת יחסים משמעותית ומיטיבה

סיפור צדדי - למידה מתאפשרת מתוך ביסוס תחושת מסוגלות

נסתר - לא כל אדם מתאים להיות מחנך או מטפל

# data[].attributes.headline
שולמית, נעמה, אירית

# data[].attributes.subject
שולמית, נעמה, אירית

# data[].attributes.body
חיבור: אני לא יכולה להביא לפני המודרכות שלי את הידע החדש, לפני שאתחבר לתפיסה שלהם. אנחנו חייבים לזהות לפחות דבר אחד בחשיבה שלהן שהוא חייב להיות חיובי. בכל מצב!

אתגר: סיום תהליך הלמידה באופן שנשארה בו שאלה פתוחה, הוא למעשה הצלחה מבחינת המלמד, ובסיס להתפתחותו של הלומד.

בקבוצה שלנו למדנו שמשמעות הביטוי "שמאל דוחה" היא שעל המחנך לצמצם את ידיעתו ותפיסותיו על מנת להגיע את מקומו של המודרך. וכאן חזרנו לעקרון הראשון של חיבור.

# data[].attributes.body
חיבורים:

זכרונות ילדות על אדם משמעותי.

אדם שהקשר "הציל". זכרונות כאשת חינוך אל מול הילדים. מתן משמעות למעשים אינטואיטיבים.

שיח על תוכן שלמדנו בעבר "איך לאהוב קיפוד"- חנה צור.

יחסים שמתמשכים וזכורים.

אתגר:

מה קורה כשהיחסים לא מתרחשים?

שיח על האותנטיות של היחסים?

מקום של משחקיות כדי לקיים יחסים ולא רק מאזורים של למידה.

קשיים אובייקטיבים- מורכבות של מסגרות החינוך שלא באמת מאפשרות תמיד להחזיק שיח על קשר.

מושגים:

"המבוגר האחראי" ביחסים.

התקשרות כבסיס.

"זיוף" כדי להצליח לבנות יחסים.

תהליך רפלקטיבי של המדריך/ המורה בהקשר של יחסים  כחלק מאחריות ומאמץ להיות דמות משמעותית ביחסים

למידה מתוך בניית קשר.

זיהוי של רגשות כלפי ילד- הדיבור הפנימי- עבודה פנימית שמייצרת את האחריות והשינוי.

# data[].attributes.headline
מוסיף כי חיבור בא ממקום אנושי, סקרן, מתעניין, לפני שאני בא ללמד/להדריך מחנכת , מה אני יודע עליה? בת כמה היא? נשואה/רווקה? כמה ילדים אם יש? מה אוהבת בעבודה וכו'.

# data[].attributes.subject
מוסיף כי חיבור בא ממקום אנושי, סקרן, מתעניין, לפני שאני בא ללמד/להדריך מחנכת , מה אני יודע עליה? בת כמה היא? נשואה/רווקה? כמה ילדים אם יש? מה אוהבת בעבודה וכו'.

# data[].attributes.headline
מוסיף לנסתר כי למידה המתרחשת בחדווה, המעניקה אושר והנאה הן ללומד והן למחנכת, תהיה למידה משמעותית.

# data[].attributes.subject
מוסיף לנסתר כי למידה המתרחשת בחדווה, המעניקה אושר והנאה הן ללומד והן למחנכת, תהיה למידה משמעותית.

# data[].attributes.headline
שגרות חשיבה למיומנויות sel

# data[].attributes.subject
שגרות חשיבה למיומנויות sel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מהי למידה חברתית רגשית?

"בהכללה, למידה חברתית-רגשית..." (Social-Emotional Learning SEL -) מתייחסת לתהליך שבאמצעותו תלמידים לומדים ומיישמים מערך של כישורים חברתיים, רגשיים והתנהגותיים ותכונות אופי הנדרשים להצלחה בבית הספר, בעבודה, במערכות יחסים ובחיים בכלל". (מתוך: טיפוח למידה חברתית-רגשית במערכת החינוך. יוזמה - מרכז לידע ולמחקר בחינוך, ספטמבר 2020)

"למידה חברתית-רגשית היא התהליך שבאמצעותו רוכשים ומשתמשים ביעילות בידע, בכישורים, בעמדות ובמיומנויות הנדרשים כדי להתמודד עם אתגרי היומיום, ולהתפתח כאנשים סקרנים, בעלי יכולת להבין את רגשותיהם שלהם ואת רגשותיהם של אחרים, לקיים אינטראקציות חיוביות עם אחרים, לפעול מתוך מוטיבציה פנימית, להפגין גמישות מחשבתית, יכולת התמדה, ויסות רגשי והתנהגותי ולקבל החלטות אחראיות". (;CASEL'S SEL FRAMEWORKמה זה SEL)

מדוע צריך למידה חברתית-רגשית?

על רקע השינויים החברתיים, התרבותיים והכלכליים המתחוללים בעולם - הדמוקרטיזציה של מערכת החינוך, השונות הרבה בין התלמידים, שינויים בחלוקת תפקידים ואחריות בין מערכת החינוך, המשפחה והקהילה, התפתחויות בעולם העבודה והתעסוקה ועל בסיס הידע הרב-תחומי בנוגע לתהליכי למידה - תחומי הקוגניציה, הרגש והחברה, חלה עלייה דרמטית בעיסוק בלמידה חברתית-רגשית. גם העיסוק הרב במה שמכונה "מיומנויות המאה ה-21" העלה למודעות את הצורך הדחוף בטיפוחן של מיומנויות חברתיות ורגשיות להכנתם של ילדים לעולם התעסוקה והחברה של המאה ה-21.

חמישה אשכולות של מיומנויות למידה חברתית-רגשית

מיומנויות רגשיות-חברתיות באות לידי ביטוי ביכולת לתאם בין תהליכים קוגניטיביים, רגשיים והתנהגותיים המקדמים התפתחות מיטבית, השגת מטרות ושגשוג במגוון הקשרים וסביבות תרבותיות. המודל של CASEL ממיין מיומנויות אלו לחמישה תחומים/אשכולות מרכזיים, הכוללים: מיומנויות, עמדות וכישורים תוך-אישיים ( מודעות עצמית וניהול עצמי), בינאישיים ( מודעות חברתית ומיומנויות בינאישיות) וקבלת החלטות אחראית ואתית במצבים אישיים וחברתיים ( קבלת החלטות אחראית). ( CASEL'S SEL FRAMEWORK, מה זה SEL)

בכל אחד מחמשת האשכולות נמנות מיומנויות שונות:

לחיצה על כל אחת מהתמונות הבאות תוביל לכלי החשיבה של האשכול.

היכולת של אדם להבין את הרגשות, המחשבות והערכים שלו עצמו, ואת האופן שבו הם משפיעים על התנהגותו בהקשרים שונים; בכלל זה יכולתו להכיר בחזקותיו וחולשותיו מתוך תחושת מטרה ברורה וביטחון עצמי.

זיהוי רגשות

זהות/תפיסה עצמית

זיהוי חזקות וחולשות

תחושת ביטחון עצמי

מסוגלות עצמית

תודעה של צמיחה והתפתחות

תחושת משמעות ומטרה

יכולתו של אדם לנהל את רגשותיו, מחשבותיו והתנהגויותיו בצורה אפקטיבית במצבים שונים, להשיג את מטרותיו ולהגשים את שאיפותיו.

ניהול עצמי כולל שליטה בדחפים, התמודדות יעילה עם עקות (סטרס) והיכולת להיות מונע ולהניע אחרים להגשים מטרות אישיות וקבוצתיות.

היכולת לקבל החלטות מתוך אכפתיות וחיוביות ביחס להתנהגויות אישיות ואינטראקציות חברתיות במצבים שונים ומגוונים.

בכלל זה היכולת להתחשב בסטנדרטים אתיים, לשמור על ביטחון ומוגנות ולהביא בחשבון את היתרונות ואת ההשלכות של פעולות שונות והשפעתן על רווחה אישית, חברתית וקולקטיבית של הסובבים.

היכולת להבין את נקודות המבט של אחרים, בכלל זה אחרים מתרבויות, נסיבות והקשרים שונים, לגלות אמפתיה כלפיהם, ולהבין נורמות שונות של התנהגות בהקשרים היסטוריים ותרבותיים שונים. בכלל זה היכולת לחוש חמלה כלפי אחרים, ולהבין נורמות התנהגות היסטוריות וחברתיות שונות במצבים והקשרים שונים.

התבוננות מנקודות מבט שונות

אמפתיה

דאגה ואכפתיות

קבלת שונות/גיוון

כבוד לאחר

הכרת תודה

זיהוי נורמות חברתיות, גם כאלה שאינן הוגנות

הבנת ההשפעות של ארגונים/מערכות על התנהגות

מיומנויות בינאישיות
היכולת לבסס ולקיים מערכות יחסים בריאות ותומכות עם אחרים ולנווט בהצלחה במצבים מגוונים למול יחידים וקבוצות שונים. ובכלל זה, היכולת לתקשר באופן בהיר, לפתח מערכות יחסים חיוביות, לנהל קונפליקטים ביעילות, להיאבק למען זכויותיהם של אחרים ולדעת להציע עזרה או לבקש אותה כאשר יש בכך צורך.

איך מקנים/מטפחים מיומנויות רגשיות-חברתיות?

ועדת מומחים שהוקמה על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הובילה תהליך למידה מקיף בנושא טיפוח מיומנויות חברתיות-רגשיות במערכת החינוך. הוועדה קבעה כי "הקנייה וטיפוח של למידה רגשית־חברתית איננה עוד רפורמה אלא מהלך עמוק, נרחב ויסודי של שינוי תרבותי וארגוני ואימוץ של דרך חיים. מהלך זה צריך להתרחש בכלל המערכת החינוכית ולכלול את התנהגות המורים בבית הספר בכלל ובכיתה בפרט ואת הסביבה החברתית, הרגשית והלימודית שבה פועלים כל הלוקחים חלק במוסד החינוכי.

"המשמעות של תפיסה זו היא שטיפוח והטמעה יעילים של למידה רגשית־חברתית מחייבים בנוסף להוראה ישירה של מיומנויות גם יצירת סביבה רחבה המטפחת, מקדמת ומחזקת למידה רגשית־חברתית - הן בקרב התלמידים, הן בקרב הצוות החינוכי".

לכן, ההמלצה היא "לקדם למידה חברתית-רגשית לכל המבוגרים בבית הספר, כולל הצוותים האדמיניסטרטיביים". הוועדה המליצה לשלב למידה חברתית-רגשית בעת הוראת תחומי הדעת השונים. שילוב כזה, נטען, "יביא לכך שהתלמיד בכיתה יחווה הזדמנויות לתרגל למידה זו בסביבה תומכת ובאופן אינטגרלי עם למידה של תכנים הרלוונטיים לתחומי הדעת השונים". (מתוך: טיפוח למידה חברתית-רגשית במערכת החינוך. יוזמה - מרכז לידע ולמחקר בחינוך, ספטמבר 2020)

שגרות חשיבה (PZ Thinking Routines), מבית פרוג'קט זירו (Project Zero) באוניברסיטת הרווארד הן חלק מתוכנית כוללת יותר בשם חשיבה גלויה ( Visible Thinking), ונועדו לתת בידי מורים כלים כדי לקדם את התלמידים להיות חושבים טובים יותר.

אוצר של שגרות וכלי חשיבה להקניה ולטיפוח של מיומנויות חברתיות-רגשיות

השגרות והכלים המוצגים באשכולות השונים יכולים לשמש במספר מיומנויות, באשכולות שונים ובהקשרים מגוונים.

בדף זה התאמנו שגרות וכלי חשיבה לאשכולות הלמידה החברתית-רגשית, ופירטנו אילו מהם יתרמו לטיפוח של כל אחת מהמיומנויות הנכללות בחמשת האשכולות. תוכלו למצוא כאן אוסף מיוחד ועשיר של כלים ושגרות ליישום הלכה למעשה של למידה חברתית-רגשית בכיתה ובחיי בית הספר ובכלל.

שגרות חשיבה הן כלים שמשתמשים בהם שוב ושוב בכיתה, התומכים במהלכי חשיבה מסוימים. מבנים, דרכם תלמידים בקבוצה וכיחידים, חוקרים, משוחחים, מתעדים ומנהלים את החשיבה שלהם. דפוסי התנהגות הניתנים לאימוץ במטרה לסייע לאדם להשתמש במוחו ליצירת מחשבות, נימוק או רפלקציה. אנחנו רואים דפוסים אלה צצים.
כוחן של שגרות החשיבה בכך שהן:

מעודדות עיבוד פעיל של מידע

תומכות בהתפתחות התלמידים כלומדים עצמאיים

מקדמות את יכולתם של המורים לרתום את התלמידים ללמידה, לחשיבה מסדר גבוה ולתהליכי הבנה משמעותיים

מכוונות לפתוח נטיות חשיבה ומיומנויות הלמידה של הלומדים

תומכות בתהליך הלמידה ומשמשות פיגום למהלכי חשיבה מגוונים

הן כלי עזר חשוב למורה בשאילת שאלות מקדמות הבנה

מבטיחות עושר של תוצרי חשיבה והבנה

מאפשרות הבנה עמוקה יותר של תכנים

מאפשרות פיתוח עמדות חיוביות כלפי חשיבה ולמידה, וערנות להזדמנויות של חשיבה ולמידה

יוצרות שינוי בתרבות הכיתה לעבר קהילה של חושבים ולומדים פעילים ונלהבים

מסייעות בהטמעת תרבות של חשיבה והבנה בהוראה ובעשייה הבית-ספרית

חשיבה גלויה והוראה לשם הבנה

אפשר להשתמש בשגרות החשיבה באופן אישי או בקבוצה. הן עוצבו כך שתהיינה זכירות ומעשיות ומזמנות מנעד רחב של מהלכי חשיבה. הן מותאמות היטב למינוף של חשיבה משותפת ויכולות לשמש בכל הֶקשר ותוכן.

למידה חברתית-רגשית בהכשרת מורים ובעבודה ישירה עם תלמידים

כמה דוגמאות לאופן שבו מורות ומנחי מורות עושים שימוש בשגרות חשיבה בהקשרים של למידה חברתית-רגשית.

שגרת חשיבה ליום הורים או לשיחת אמצע עם תלמידים

שגרת החשיבה חגוג - הקשה - צור מחדש המאפשרת שיח רפלקטיבי מובנה, מזמינה את התלמיד לבטא את עצמו ולהגיע לתובנות בעצמו על עצמו, ומאפשרת לצאת לפעולה מתוך מודעות עצמית גדולה יותר.

חגוג - מהן החזקות שלי? במה אני טוב? מה אני חוגג בהסתכלות על הלמידה שלי? בכיתה? (לימודית/חברתית)

הקשה - מהם האתגרים שלי השנה? מה אני צריך לשפר? במה אני צריך להתקדם? מה מוצלח פחות? מה טוב פחות?

צור מחדש - איך אפשר לנצל את החזקות שלי כדי להתמודד עם הקשיים/האתגרים שלי? מה התובנה שלי להמשך? מה אני מציב לעצמי כמטרה? למה אני זקוק לשם כך?

(שיתפה: ענת לנקרי, מנחת מורים, המרחב לצמיחה מקצועית של ברנקו וייס)

שגרות חשיבה רפלקטיביות לסיום מפגשי למידה

בסיום סדנאות למידה בקורסי המנחים, ובהכשרת מורים מובילים נעשה שימוש בשגרות רפלקטיביות, למשל השגרות נהגתי לחשוב, כעת אני חושב.ת, 3-2-1 גשר, כותרות. שגרות אלה מעלות למודעות של הלומדים את השינוי שחל בתפיסות שלהם ושל אחרים בעקבות הלמידה. המבנה המוגדר והתמציתי מאפשר לקבוצה גדולה, בזמן קצר יחסית, לשתף ברפלקציה. במפגשי זום הלומדים כותבים את הרעיונות שלהם בצ'אט, בווטסאפ, או בלוח שיתופי (פדלט, ג'אמבורד, סליידס).

(שיתפה: חגית מן, מנחת מורים, המרחב לצמיחה מקצועית של מכון ברנקו וייס)

שגרה לחשיבה ביקורתית על נתונים

שימוש בשגרת חשיבה להתבוננות בנתונים שהתקבלו משאלון למורים אִפשר התבוננות ללא אשמה והאשמה. קריאת הנתונים כרצף של מספרים וגרפים עלולה להיתפס כמאיימת ("מספרים זה לא אני") ולהביא להתעלמות או לאיבוד של נושאים שחשוב להתייחס אליהם. משמעותיים כדי להגיע להתבוננות מעמיקה ופורייה בנתונים עשו צוותי הניהול של בתי ספר בתכנית מישרים שימוש בכלי יר"ל - יודע/ת, רוצה לדעת, למדתי ככלי לחשיבה ביקורתית וקבלת החלטות שמנטרלת רגשות שעומדים בדרך.

(שיתפה: שרית חיימוביץ, מנהלת תכניות פדגוגיות, מכון ברנקו וייס)

במסגרת תכנית מישרים מלווים מנחי ברנקו וייס שלושה בתי ספר יסודיים (אלי כהן בקרית מלאכי, אלמוג באילת ואל-עאסם באבו טלול).

שגרת חשיבה לשיחה עם עמיתה סביב משבר בינאישי

בשיחת עבודה עם עמיתה על משבר בינאישי, הופעלה שגרת החשיבה מעגל נקודות מבט על מנת לצאת מחטיפה רגשית ולהתבונן על הסיטואציה מפרספקטיבה אחרת. המהלך איפשר יותר רוגע וחשיבה טובה יותר על חלופות למצב שנידון.

(שיתפה: שרית חיימוביץ, מנהלת תכניות פדגוגיות, מכון ברנקו וייס)

שגרת חשיבה להבעת רגשות על יצירה ספרותית

עבודה עם מאמנת פדגוגית עם שגרות החשיבה כחלק מתכנון יחידות ההוראה. למשל: בתכנון יחידת הוראה על סופרת מסוימת, נבחרה שגרת חשיבה שתאפשר לתלמידים להביע את רגשותיהם - צבע, סמל, דימוי.

(שיתפה: שרית חיימוביץ, מנהלת תכניות פדגוגיות, מכון ברנקו וייס)

למידה חברתית-רגשית לצוותי ההנהלה והמורים

תחושת החוסן הרגשי של מנהלי בתי ספר נבנית מתוך עבודה משותפת והתמודדויות עם אירועים ובעיות בשגרת היומיום. כל אירוע, שיחה וישיבת עבודה מהווים הזדמנות לתרגל שימוש במיומנויות רגשיות חברתיות. במהלך תקופת הקורונה, כאשר שגרת החיים השתנתה תכופות וההרגשה היתה שכמעט כל דבר מתערער, נערך בפורום המנהלים של רשת בתי הספר ברנקו וייס מהלך ובו הם התנסו בלמידה חברתית-רגשית - הן כדי לשתף את עמיתיהם המנהלים ולהתמודד יחד עם האתגרים שזימנה המציאות המאתגרת והן כדי שיוכלו ליישם למידה זו עם צוות בית הספר שלהם.

הנה תיאור של הסדנה וכמה מהחומרים שנעשה בהם שימוש בה.
שלב ראשון: ספיד-דייטינג
מחלקים את הקבוצה לזוגות. כל זוג מקבל כרטיסיית מצב SEL שבה נושא או דילמה ניהולית, הקשורה בלמידה צוותית / קבלת החלטות על בסיס רגשי ( ראו דוגמה).
נושאים לכרטיסיות:

ויסות רגשי

נקודות מבט

סיטואציה חברתית-רגשית
התקיימו שלושה מפגשי זוגות, כל אחד נמשך 7 דקות.

שלב שני: משחקי תפקידים במליאה (20 דקות)

זוג מנהלים מתנדב. הוא בוחר כרטיסיית משחק תפקידים ובו שני תפקידים ונושא להמחזה (לא משתפים את הצופים בתפקיד שקיבלו) (דוגמה לכרטיסיה).

הצופים צריכים לנחש:

1. מה התפקידים

2. לזהות מיומנויות SEL או כשלי SEL באמצעות מדדי SEL שחולקו להם (ראו דוגמה).

(שיתפה: קרן רוזין, מנהלת אשכול בתי ספר ואחראית על הפדגוגיה בבתי ספר שש-שנתיים, רשת בתי הספר ברנקו וייס)

# data[].attributes.attachment_link.title
אוצר כלים ושגרות חשיבה ללמידה חברתית-רגשית - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
"בהכללה, למידה חברתית-רגשית..." (Social-Emotional Learning SEL -) מתייחסת לתהליך שבאמצעותו תלמידים לומדים ומיישמים מערך של כישורים חברתיים, רגשיים והתנהגותיים ותכונות אופי הנדרשים להצלחה בבית הספר, בעבודה, במערכות יחסים ובחיים בכלל". (מתוך: טיפוח למידה חברתית-רגשית במערכת החינוך.

# data[].attributes.headline
שגרות חשיבה לשימוש לפי צרכים

# data[].attributes.subject
שגרות חשיבה לשימוש לפי צרכים

# data[].attributes.attachment_link.title
כלי חשיבה - לשימוש לפי צרכים - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
עמוד הבית / מאמרים / כלי חשיבה - לשימוש לפי צרכים

# data[].attributes.headline
באתגר- החוכמה היא להשא

# data[].attributes.body
באתגר- החוכמה היא להשאיר פתח לעוד חשיבה מצד המודרכות. לתת לדברים לשקוע. לתת זמן להתחבר ולהביא את "עצמי" לתהליך נכון יותר עבורי

# data[].attributes.headline
מה הדרך הנכונה להשתמש 

# data[].attributes.body
מה הדרך הנכונה להשתמש בטכניקת הערעור? מה הסכנות שבה? מתי היא מתאימה ומתי לא?

אייך מגיעים בתהליך למידה קצר גם ללמידה אפקטיבית הכוללת ישום וגם להספק סביר של חומר נלמד?

אייך בוחנים האם התלמידים יצאו עם ידיעה שבירה או הבנה אמתית? כיצד הכי נכון להעריך את תהליך הלמידה?

אייך נותנים מענה בלמידה קבוצתית לקבוצה עם סגנונות למידה וחשיבה שונים?

אייך נדע דרך איזה תיאורית למידה כדי לעבוד?

# data[].attributes.headline
איך בכל זאת רותמים ללמ

# data[].attributes.body
איך בכל זאת רותמים ללמידה גם אם הנושא לא מעניין את הלומד אך הוא חיוני/הכרחי לעבודה שלו?

# data[].attributes.headline
האם ילדים צעירים נולדי

# data[].attributes.body
האם ילדים צעירים נולדים עם המיומנות ללמוד מתוך חשיבה רחבה ועמוקה? לי נראה שכן. ואם כך, מה צריך לקרות בחיבור בין מחנך לפעוט על מנת שמיומנויות החשיבה יתפתחו?