# data[].attributes.body
1.See koht kus seda müüakse on kõik liiga väikse hinnaga, et oleks see päris.
2.Igal pool öeldakse, et on väga hea kvaliteediga ja töökorras.
3.Nii öelda tagasianded kui keegi oli ostnud seda on mitte päris. Arvatavasti ise müüjad on need sinna lisanud.
4.See on mõeldud kõikidele ja eesmärk on saada väikest raha aga paljudest inimestest kuigi tagasi nad saavad kindlasti mida seda mida nad ootavad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cheap Health and Beauty, Top Quality. On Sale Now. | Wish

# data[].attributes.attachment_link.description
Buy Health and Beauty at Deep Discounts. Direct from Manufacturer Pricing. Satisfaction Guaranteed. We have Adult Products, Beauty and Cosmetics, Home Health Products and more.

# data[].attributes.body
a)Veebi lehe haldaja on Lõunaeestlane.ee
b)Karin Streimann on artikli kirjutaja, tema eriala on uurija ja ta töötab/õpib Tallinna Ülikoolis.
c)Viimase uuendamise aeg oli 2019, 15.juuli.
d)Arvan, et seal kirjutatakse tõtt, sest inimene kes selle kirjutas või sai selle informatsiooni on reaalselt olemas ja õpib Tallinna Ülikoolis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viimasel ajal on eriti tugevalt ühiskonnas tõstatunud laste heaolu temaatika, mida on kajastatud nii laste elutingimuste kui ka laste murede vaatevinklist. Tervise Arengu Instituudi laste ja noorte valdkonna nooremteadur Karin Streimann kirjutas artikli laste vaimse tervise olukorrast, mis nähtub läbi teadusuuringute. Karin puudutab oma artiklis ka ennetusprogramme, mis on olulised laste probleemide ärahoidmisel ja on võtmeks, kuidas aidata meie lapsi.
Kuidas läheb meie lastel?
Rahvuse ja kultuuri tugevus ning säilimine sõltub sellest, kui hästi või kehvasti läheb lastel. Viimasel ajal meedias laia kajastust leidnud artiklid on viidanud vägivallale ja vaimse tervise probleemidele koolilaste elus. Kas sellised mured on laialt levinud, kuidas üldse läheb meie lastel?

Mõnes valdkonnas läheb neil väga hästi. Pidevalt näitena välja toodav PISA (2015) uuring näitab, et Eesti põhikooliõpilaste tase on maailma parimate seas ning kõigil on üsna võrdsed võimalused heale haridusele. Viimane kooliõpilaste tervisekäitumise uuring (TAI, 2019) näitab kaasõpilaste kiusamist kogevate kui kaasõpilasi kiusavate laste arvu vähenemist. Samas on viimasel paaril kuul teisi kiusanud iga neljas ning kiusamist kogenud iga kolmas õpilane. Ligi 40 protsenti 11-, 13- ja 15-aastastest õpilastest ei pea kooliskäimist meeldivaks ning iga kümnes tunneb, et talle üldse ei meeldi koolis käia.

Lastel on teisigi muresid. Näiteks on ajas kasvanud kooliõpilaste depressiivsus. Kui 2009./2010. aastal oli seda aasta jooksul kogenud iga neljas laps, siis 2017./2018. aastal juba iga kolmas. Mida vanemaks lapsed saavad, seda kehvemini nad end tunnevad. Märgatavalt kehvemaks on muutunud 15-aastaste noorte vaimne tervis, kellest iga viies on aasta jooksul mõelnud ka enesetapule. Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul saab enamus noorte surmadest, näiteks suitsiidid, narkootikumide üledoosid, alguse vaimse tervise probleemidest.
Eesti õpilased proovivad teistest varem alkoholi ja kanepit
Kehva vaimse tervise põhjuseid võib olla mitmeid, kuid laste igakülgset arengut mittetoetavad keskkonnad suurendavad nii kiusamist, meeleoluhäirete esinemist kui ka alkoholi, tubakatoodete ja narkootikumide tarvitamist. Viimase osas on uuringud järjepidevalt näidanud, et Eesti õpilased on võrreldes teiste Euroopa ja Põhja-Ameerika õpilastega esimeste seas varase alkoholi proovimise, purju joomise ning suitsetamise ja kanepi proovimise poolest. Märkimisväärne osa käitumis- ja terviseprobleemidest on tihedalt seotud ja ennetatavad.

Koolikiusamisega seotud juhtumite kajastamisel räägitakse oluliselt vähem sellest, kuidas laste vaimset tervist ja käitumist püütakse suunata meetoditega, mis mõjuvad neile kahjulikult. Näiteks kasutades lasteaias ja koolis laste käitumise suunamiseks käitumistabeleid ja teisi sarnaseid meetodeid, mis sildistavad ja alandavad lapsi. Või kasutades hirmutamist, šokeerimist ja vägivalda, mis hoopis suurendab laste muresid ning riskide võtmist. Või soovitades lapsele enne koolitulekut palderjani anda, et ta rahulikum oleks. Neid lugusid on veel ja veel.

Aga paljud neist lugudest ei jõua avalikkuse ette. Enamasti on selliste lugude taga abivajavad lapsed ja nende perekonnad, kes püüavad iga päev keeruliste väljakutsetega toime tulla ning kelle oskused ja võimed enda õiguste ja vajaduste eest seista on väiksemad. Endiselt on levinud häbimärgistamine, hukkamõist ja müüdid - arvatakse, et vaimse tervise probleemiga lapsed on kasvatamatud, nende pered on laste haiguses või probleemides süüdi või peaksid iseseisvalt toime tulema. Tihti jääb puudu empaatiast ja hoolivusest.
Probleemide lahendamise asemel suletakse silmad
Uimastiprobleemidest ei julgeta Eestis pea üldse rääkida ning pigistatakse silmad kinni, sest meie peres sellist asja pole, meie koolis ja kogukonnas ka mitte. Äkki ignoreerides kaob ise mure ära? Sekkumine käitumisprobleemide korral tähendab enamasti pelgalt näpuviibutust - miks sa nii tegid, ära enam nii tee. Ennetuse all mõistetakse Eestis endiselt loengute tegemist, info jagamist ja ühekordseid üritusi, kuigi juba 80ndatest on teada, et ainult teadmiste edastamine ei vähenda uimastiprobleeme, kiusamist ega toeta kuidagi ka laste vaimset tervist.

Samas on tänaseks väga hästi teada, kuidas saab ennetada laste ja noorte vaimse tervise probleeme ja säästa elusid. Tulemuslikud sekkumised tugevdavad vaimset tervist ja vähendavad riskitegureid nii perekondades, haridusasutuses, kogukonnas kui ühiskonnas tervikuna. Näiteks on tõhusad vastsündinute koduvisiidid ja vanemlike oskuste arendamine. Samuti on tulemuslikud haridusasutustes laste sotsiaalsete ja enesekohaste oskuste süsteemne arendamine ning toetava ja turvalise keskkonna kujundamine. See sisaldab näiteks koolipere väärtuste, suhete, hoiakute, õpetamis- ja õppimispraktikate arendamist.
Ennetusprogrammi edasine rahastus on tagamata
Paraku on Eestis tõenduspõhiste ennetustegevuste rahastamine endiselt väga piiratud. Näiteks toetab koolides rakendatava VEPA (käitumisoskuste mäng Veel Parem) programmi elluviimist Eestis järgmise aastani Euroopa Sotsiaalfond koos Siseministeeriumiga, kuid järgmisel aastal Euroopa Sotsiaalfondi tugi lõppeb ning tegevuste jätkamiseks on rahastus riigieelarvest tagamata. VEPA on praegu ainus metoodika, mis vähendab Eestis läbiviidud uuringu põhjal laste emotsionaalseid raskuseid, käitumisraskuseid ja hüperaktiivset käitumist ning suurendab prosotsiaalset käitumist ehk laste abivalmidust, sõbralikkust ja hoolivust. Metoodika rakendamine hoiab ära ka uimastite tarvitamist ja suitsiide hilisemas eas ning parandab õpetajate klassi juhtimise ja juhendamise oskuseid.

Kuidas siis läheb meie lastel? Ilmselt võib öelda, et nii ja naa. Ja sarnaselt läheb Eesti ühiskonnal tervikuna. Paremaks saab minna ainult siis, kui hakkame reaalselt panustama tulemuslikku ennetusse laste seas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervise artikkel: Kuidas läheb meie lastel? - Lõunaeestlane

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervise Arengu Instituudi laste ja noorte valdkonna nooremteadur Karin Streimann kirjutas artikli laste vaimse tervise olukorrast, mis nähtub läbi teadusuuringute.

# data[].attributes.body
Ma valisin nakkus haiguseks-grippi. Ja aastaks olin valinud 2014-2015.
Absoluutseks numbriks Tartumaal näitas, et oli 224 juhtumit 2014-aastal.Ja 349 juhtumit aastal 2015.

Teiseks maakonnaks valisin Lääne-Viru maakonna. Seal oli juhtumeid vähem. Aastal 2014 oli 142.Aastal 2015 oli 130.

Kahe maakonna kohta kokku oli aastal 2014-366 juhtumit.
Aga aastal 2015-479.
Tuleb välja, et aastal 2015 olid inimesed rohkem haiged grippiga.

# data[].attributes.body
2000    2010     2020
Mehed | 65,86 | 70,84 | 74,36
Naised | 76,34 | 80,54 | 82,77

Meeste vanus on muutunud rohkem kui naistel, meestel muutus vanud 10 aasta jooksul 4-5 aastat. Kuigi meeste eluiga on lühikesem kui naistel.

Naiste vanus aga muutus vähem kui meestel , naistel muutus vanus 10 aasta jooksul 2-4 aastat. Naiste elu iga on koguaeg olnud suurem kui meestel.

# data[].attributes.body
1.Peamiseks teemaks sellel leheküljel on tervislik toitumin, et inimesel ei tekiks tervise probleeme. Seal räägitakse mida teha erinevates olukordades nt: kui oled ülekaaluline, alakaaluline, sul on vitamiinide puudus jne. See leht sobib igale inimesele kes soovib jälgida oma tervist.

2.
1.Näidatakse toidupüramiidi ja seletatakse milline toit kuulub millisesse rühma.
2.seletatakse millistel juhtudel peaks mida sööma ja mida iga toit teeb.
3.Saab kontrollida ennast mis kaalus sa oled.(ülekaaluline, alakaaluline jne).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kehakaalu langetamine

Kaalu langetamiseks on aastasadade jooksul välja mõeldud palju erinevaid dieete, kasutatud paastumist, välja töötatud erinevaid lahjumisvahendeid, vähendatud toitude koostises olevat rasvade või suhkrute kogust. Tegelikult ei ole olemas ühtegi võludieeti ega -vahendit, mis ilma vaeva nägemata kaotaks üleliigsed kilod. Kaalu langetamiseks tuleb muuta oma toitumis- ja liikumisharjumusi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervisliku toitumise informatsioon | Tervisliku toitumise informatsioon

# data[].attributes.body
1.Peamisteks teemadeks on seal inimeste elulood kus nad olid tarvitanud narkootikume ja seal nad räägivad tagajärgedest, ning mis oli nendega juhtunud, et inimesed oleksid teadlikud mida need ained suudavad teha ja sinus muuta. Lehekülg on mõelnud ükskõik kellele aga peamiselt inimestele kes tarvitavad narkootikume.

2.
1.Seal on paljude narkootikume liigid ja iga liigi kohta seletatakse miks seda ei tohiks tarvitada ja miks see on tervisele kahjulik.
2.Saab rääkida oma muredest inimestele ja spetsialistidele kes suudavad sind aidata.
3.Sind valmistatakse ette tagajärgedele ja mis saab juhtuda juhul kui inimene hakkab tarvitama narkootikume.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tarvitasime koos sõbrantsiga, sest elu oli igav, kurb, problemaatiline, puudus isiksuse areng, sõpruskonnas olid sõltlased. Ma loobusin tarvitamisest juba 4 kuud tagasi, sõbrants tarvitab endiselt. Me enam ei suhtle.

KARINA LUGU

# data[].attributes.attachment_link.title
Narkootikumidest, riskide vähendamisest ja abi võimalustest

# data[].attributes.attachment_link.description
Millised riskid võivad kaasneda narkootikumide tarvitamisega, kuidas neid vähendada ja kuhu pöörduda, kui sina või sinu lähedane vajab abi?