# data[].attributes.attachment_caption
Resultater fra lokale intervjuer ble oppsummert i en StoryMap

# data[].attributes.body
På Varanger ble det i 2023 gjennomført en sosio-økologisk kartlegging gjennom samtaler med 36 lokale, og seks forskere. Det er i tillegg avholdt en workshop i Varangerbotn og en digital workshop for å identifisere kunnskapshull og diskutere videre prioriteringer for forskning.

Gjennom samtalene med de lokale har vi kartlagt en enorm kunnskap om endringene som skjer på Varanger gjennom deres observasjoner.

Det ble laget en StoryMap til workshopen som oppsummerer resultatene fra intervjuene visuelt (https://arcg.is/bP95z)

Dette er viktig for å få en mer helhetlig forståelse av hvordan klimaendringene vil påvirke de sosio-økologiske systemene, og hvilke prioriteringer lokalbefolkningen har i møte med endringene som kommer og hvordan vi best skal tilpasse oss disse.

Vera Hausner (UiT) vera.hausner@uit.no

Linn Bruholt (UiT) linn.bruholt@uit.no

Marét Hætta (UiT/Samisk høgskole) maretjh@samas.no

# data[].attributes.body
Målselv case-område består av Målselvvassdraget og det tilknyttede nedbørsfeltet, som strekker seg fra innerst i Dividalen mot svenskegrensa, og ut til ytre deler av Malangsfjorden.

Hva er studiene her?

*Sosioøkologisk kartlegging

Kartlegging av forsknings- og forvaltningsbehov

Intervjuer og workshop med representanter fra lokalbefolkningen

*Samproduksjon knyttet til klima- og arealbruksendringer og påvirkning på vannkvalitet

*Modelleringsverktøy for vannforvaltningen, som omfatter hele nedbørsfeltet

*Avbøtende klimatiltak og klimatilpasning

*Fenologiske sykluser på tvers av økosystemer

Hva prøver forskerne å finne ut?

I Målselv ønsker man å svare på spørsmål knyttet til klimaendringer, vannkraft, vegetasjonsendringer, endringer langs kysten og vanndynamikk i fjorden.

Amanda Poste (NINA), biogeokjemi, land-kyst interaksjoner, karbonsykluser (amanda.poste@nina.no)

Lena Gross (NIKU), sosioøkologiske studier, tradisjonell kunnskap (lena.gross@niku.no)

Leah Jackson-Blake (NIVA), biogeokjemi, land-kyst interaksjoner, karbonsykluser (leah.jackson-blake@niva.no)

# data[].attributes.body
Varanger case-område består av to nedbørsfelt. Det ene systemet er Komagelva og Varangerfjord, og det andre er Tanaelva som renner ut i Tanafjorden.

Varanger representerer en liten del av fastlands-Norge som ligger innenfor den lav-arktiske klimasonen. Her er klimaet relativt tøft, og det vokser ikke trær, men kun trelignende vegetasjon som busker, vier og lyng. Viktige menneskelige aktiviteter her er fiske (både ferskvann og sjø), molteplukking, jakt og reindrift. Tana er litt lunere klimatisk, og faller innenfor den nord-boreale sonen der bjørkeskog dominerer. Viktige aktiviteter er reindrift, fiske (særlig laksefiske), jakt og turisme.

Hva er studiene her?

*Sosioøkologisk kartlegging

Kartlegging av forsknings- og forvaltningsbehov

Intervjuer og workshop med representanter fra lokalbefolkningen

*Modelleringsverktøy for vannforvaltningen, som omfatter hele nedbørsfeltet

*Karbonsykluser i hele nedbørsfeltet

Delta-prosesser

Transport av terrestrisk materiale, overgang mellom ferskvann og marint

Påvirkning av elvetilførsler på planteplankton langs kysten

Hotspots for omsetning av karbonpartikler

*Pukkellakseffekter og kartlegging av lokalbefolkningens kunnskap om hvor påvirkning skjer

*Påvirkning av vegetasjonsendringer på vannkjemi

*Insektfremvekst og koblinger mot vegetasjon

*Avbøtende klimatiltak og klimatilpasning

*Fenologiske sykluser på tvers av økosystemer

Hva prøver forskerne å finne ut?

I Varanger ønsker man å svare på spørsmål knyttet til klimaendringer, vegetasjonsendringer og invasjon av pukkellaks.

I Tana fokuserer vi, i tillegg til klimaendringer og vegetasjonsendringer, på bjørkemålerangrep, endringer langs kysten og vanndynamikk i fjorden.

Kathy Dunlop (HI), pukkellaks (kathy.dunlop@hi.no)

Jane Jepsen (NINA), miljøovervåkning, vegetasjonsendringer (jane.jepsen@nina.no)

Vera Hausner (UiT), sosioøkologiske studier, integrert forvaltning, tradisjonell kunnskap (Vera.hausner@uit.no)

André Frainer (NINA/UiT), økosystemfunksjoner, interaksjoner mellom land og ferskvann (andre.frainer@nina.no / andre.frainer@uit.no)

# data[].attributes.body
Svalbard case-område består av Adventelva, Adventfjorden og Isfjorden.

Svalbard ligger i høyarktisk klimasone, og her kan det kun vokse blomsterplanter, gress, gresslignende planter (siv), mose og lav. Vegetasjonsdekket er ofte ikke-sammenhengende. Viktige menneskelige aktiviteter er turisme, jakt, fiske i ferskvann og marint.

Hva er studiene her?

*Sosioøkologisk kartlegging

Kartlegging av forsknings- og forvaltningsbehov

Fokusgruppeintervjuer med fokus på lokale observasjoner av klimaendringer

Presentasjoner ved hjelp av digitale kartverktøy (Maptionnaire, Storymaps)

*Kartlegging av morfologi i Adventelva-deltaet, klassifisering av Svalbard kysttyper

*Simuleringer av vannføring

*Avbøtende klimatiltak og klimatilpasning

*Fenologiske sykluser på tvers av økosystemer

Hva prøver forskerne å finne ut?

Det overordnede målet for Fra fjell til fjord-prosjektet er å forske på sammenhenger på tvers av økosystemer.

Ved Adventelva og tilhørende fjordsystemer ser vi på klimaendringer, tining av permafrost, vegetasjonsendringer, endringer langs kysten og vanndynamikk i fjorden.

Ann Eileen Lennert (UiT), sosioøkologiske systemer, lokalkunnskap ann.e.lennert@uit.no

Maria Jensen (UNIS), Kyst-geomorfologi, sedimentologi maria.jensen@unis.no

# data[].attributes.attachment_caption
Forskere har studert effekten av smeltende isbreer på lystilgangen for tare i Young Sound på Grønland (Foto: Karl Attard).

# data[].attributes.body
Arktiske kystområder er sterkt påvirket av klimaendringene, men oversett i klimamodeller

Klimaendringer har mye større påvirkning på arktiske kystområder enn på land eller i åpne havområder viser ny forskning. Grunnen er at disse områdene blir rammet av mange faktorer på en gang. I en ny artikkel konkluderer forskerne med at endringene er nær umulig å stoppe.

Det er godt dokumentert at oppvarmingen av Arktis skjer 3-4 ganger raskere i Arktis enn i andre deler av kloden og at havis, isbreer og permafrost smelter med foruroligende hastighet.

-Vi ser store endringer i kystområdene i nord, uttaler FoU-sjef Paul Renaud fra Akvaplan-niva. Forurensing, fremmede arter og endringer i basisen for et arbeids- og fritidsliv basert på kystressurser representerer et skift i tilværelsen til kystbefolkningen i disse områdene, fortsetter Renaud.

Renaud har bidratt inn til et forskningsarbeidet sammen med Mikael Sejr fra Aarhus Universitet og Amanda E. Poste fra Norsk institutt for naturforskning. Resultatet fra forskningen er publisert i en artikkel som er publisert i det anerkjente tidsskriftet Limnology and Oceanography Letters.

Her konkluderer forskerne med at vi bør fokusere på kystområder for å forstå hvor raskt leveforholdene til planter, dyr og mennesker i Arktis blir påvirket av klimaendringene. De skriver at disse endringsprosessene vanskelig kan stoppes og at alt vi kan gjøre nå er å tilpasse oss den nye virkeligheten.

Til tross for at det er langs kysten det bor flest folk, er en stor del av den vitenskapelige forskningen på klimaeffekter i arktiske havområder fokusert på åpne havområder hvor endringer i havisen kan dokumenteres ved hjelp av satellittbilder,

De eksisterende klimamodeller og satellittprodukter er ikke utviklet for så komplekse forhold som i kystområder, men arbeidet er i gang.

- Vi håper at klimaendringene i arktiske kystområder får et økt fokus og at vi snart har skreddersydde modeller for disse områdene, uttaler Mikael Sejr.

– Det er langs kysten folk lever, og disse endringene har direkte samfunnseffekter. For å forstå hvilke endringer det er, bør vi legge en større innsats i å forstå hvordan kystsamfunnet faktisk blir påvirket av klimaendringene, sier Amanda Poste, forskningssjef i NINA.

Kontaktpersoner:

Mikael K. Sejr, Aarhus Universitet

Amanda Poste, Norsk Institutt for Naturforskning

Paul E. Renaud, Akvaplan-niva

Ytterligere opplysninger:

Mikael K. Sejr, E-mail: mse@ecos.au.dk.

Les artikkelen her:

https://aslopubs.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/lol2.10431

Dette forskningsarbeidet har vært støttet av programmet Catchment to Coast (C2C) som er finansiert av Framsenteret. Oppsummeringen av artikkeln var først publisert på Aarhus universitet, NINA og Akvaplan-niva sine nettsider.

# data[].attributes.headline
Folkeforskning kan gi økt forståelse av klimaendringer

# data[].attributes.subject
Folkeforskning kan gi økt forståelse av klimaendringer

# data[].attributes.body
En kobling mellom folkeforskning, god lokalkunnskap og vitenskapelige metoder er viktig for å forstå og raskt kunne tilpasse seg skiftende miljøforhold på Svalbard.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kobling mellom folkeforskning, god lokalkunnskap og vitenskapelige metoder er viktig for å forstå og raskt kunne tilpasse seg skiftende miljøforhold på Svalbard.

Av Espen Viklem Eidum, UiT Norges arktiske universitet

Arktiske samfunn, som på Svalbard, er spesielt utsatt for klimaendringer. I studien "Rich local knowledge despite high transience in an Arctic community experiencing rapid environmental change", påpeker forskerne at en kombinasjon av vitenskapelige metoder, folkeforskning og lokalkunnskap er nødvendig for å gi en mer helhetlig forståelse av endringene som skjer.

Blant de som har bidratt i fellesprosjektet, er Ann Eileen Lennert, Francisco Javier Ancin Murguzur og Vera Helene Hausner, som alle er knyttet til forskningsgruppa "The Arctic Sustainability Lab" ved Institutt for arktisk og marin biologi ved UiT.

Studien er en del av SVALUR-prosjektet (Understanding Resilience and Long-Term Ecosystem Change in the High Arctic: Narrative-Based Analyses from Svalbard) og ble nylig publisert i Nature Humanities & Social Sciences Communications.

Fikk over 750 observasjoner

Ifølge studien kan man også i et samfunn preget av høy befolkningsmobilitet, samle verdifull lokalkunnskap ved hjelp av ulike folkeforskningsmetoder og kartleggingsredskaper. For å skaffe innsikt om klimaendringene på Svalbard, benyttet forskerne seg av ulike tilnærminger, inkludert en webbasert Maptionnaire-undersøkelse, fokusgrupper, intervjuer og kognitive kart. Både fastboende og folk midlertidig bosatt i Longyearbyen bidro i studien.

Maptionnaire-undersøkelsen resulterte i 460 separate observasjoner, og ga et omfattende bilde av endringene på Svalbard. Observasjonene omfattet alt fra isbreer som trekker seg tilbake til økt antall isbjørnobservasjoner nær bosetninger.

Observasjonene dekker hele øygruppen, og er en unik kilde til kunnskap ved hjelp av folkeforskere
- I tillegg til observasjonene i den nettbaserte undersøkelsen, mottok vi ca 300 observasjoner gjennom intervjuer og fokusgrupper. Observasjonene dekker hele øygruppen, og er en unik kilde til kunnskap ved hjelp av folkeforskere, sier Ann Eileen Lennert.

Forsinket blomstring

En oppsummering av tilbakemeldingene, forteller blant annet dette om situasjonen på øygruppen:

"Ustabiliteter i den aktive permafrostlaget har påvirket bygninger og veier, men landkollapser har også påvirket fuglenes hekkeområder. Noen deltakere la merke til en forsinkelse i blomstringen av planter, mens krekling ble rapportert å blomstre tidlig i den uvanlig varme sommeren i 2020. Gjess ankommer tidligere på grunn av endringer i starten av våren og tilhørende tidligere snøsmelting, noe som bidrar til grønnere områder. Minkende sjøis og derfor mer kysterosjon ble også observert av flere deltakere".

Intervjuer med fokusgrupper supplerte observasjonene, både gjennom historiske perspektiver og dypere innsikt i miljøendringene, men også ved å fylle ut kunnskapshuller som monitorering kan ha da den ofte knyttes til ett område.

"Hvor kan jeg egentlig dra?"

Mobilitet viste seg å være et nøkkeltema i studien. Deltakerne understreket hvordan det å fysisk ferdes i landskapet fører til observasjoner som ofte knyttes til bekymringer rundt sikkerhet, spesielt i lys av endringer i is- og værforhold.

Studien indikerer behovet for å forutsi og overvåke ekstreme værhendelser, endringer i dyrelivets atferd og endringer i landskapet for å sikre trygg mobilitet. Som en av beboerne i Longyearbyen sier det i studien:

"Vi kan aldri forutsi hvilken vei man kan kjøre. Vi er så vant til å kjøre bestemte ruter, som til østkysten eller til og med til Pyramiden. Men så kunne jeg ikke gjøre det, a) fordi det er stengt, eller b) fordi det ikke er is, så vi kan ikke kjøre. (...) Hvert år må du begynne å vurdere hvor du skal dra, hva du skal gjøre, hvordan du kan kjøre og hva som er trygt. Så det er veldig interessant fordi jeg føler at bare for noen få år siden tenkte du ikke så mye på det, og nå er vi der at du spør deg selv: hvor kan jeg egentlig dra?"

Avgjørende for sikkerhet og trivsel

Et annen viktig funn var betydningen av tilhørighet til stedet. Kognitive kart som ble skapt under studien, visualiserte hvordan observasjoner og erfaringer er sammenkoblet med miljøet, og hvordan deltakerne konstruerer mening og kunnskap gjennom å ferdes i omgivelsene.

Ifølge studien kan en kombinasjon av vitenskapelig overvåking og lokalkunnskap gi en mer omfattende tilnærming til å forstå og respondere på miljøendringer. Studien identifiserer snø- og isforhold, landskapsendringer og værutsikter som avgjørende for lokalsamfunnets sikkerhet og trivsel.

Fyller kunnskapshull

I konklusjonen av studien understrekes det at til tross for utfordringer knyttet til høy mobilitet i befolkningen på Svalbard, kan verdifull lokalkunnskap samles effektivt gjennom samarbeidsbaserte metoder.

- Vi begynte også å spørre oss om overvåkning og forskning gjort på Svalbard er synlig, tilgjengelig og relevant for de som bor der, og om det som er gjort faktisk møter behovene som er identifisert av beboerne, sier Lennert.

Forskerne tror det er store muligheter for å øke relevans og inkludering i langtidsovervåkning av miljøendringene på øygruppen.

- De lokales helhetlige innsikt og observasjoner kan på en unik måte hjelpe å fylle de mange kunnskapshullene som finnes i dagens langtidsovervåkning. Og ikke minst hjelpe oss forskere til å gjøre vår forskning til en mer verdifull ressurs for innbyggerne, sier Ann Eileen Lennert.

Videreføres i C2C

Forskerne oppfordrer til en tilnærming som ikke bare fanger opp vitenskapelige aspekter knyttet til miljøendringene, men også inkluderer lokalsamfunnets erfaringer og oppfatninger. En slik tilnærming vil gi en mer robust og tilpasningsdyktig respons på de raskt skiftende miljøforholdene i Arktis.

Tanken om en helhetlig tilnærming blir nå videreført i Framsenterets forskningsprogram "Fra Fjell til Fjord" (C2C).

Dette programmet ser på sammenhengen mellom terrestriske, ferskvanns-, kyst- og marine økosystemer.

70 forskere/teknikere fra 11 medlemsinstitusjoner deltar.

Referanse:

Lennert et al: Rich local knowledge despite high transience in an Arctic community experiencing rapid environmental change

# data[].attributes.attachment_link.title
Folkeforskning kan gi økt forståelse av klimaendringer

# data[].attributes.attachment_link.description
En kobling mellom folkeforskning, god lokalkunnskap og vitenskapelige metoder er viktig for å forstå og raskt kunne tilpasse seg skiftende miljøforhold på Svalbard. Arktiske samfunn, som på Svalbard...

# data[].attributes.attachment_caption
Emily Reast gjør feltarbeid i tidevannssonen ved Tromsø

# data[].attributes.body
En ny mastergradsstudie fra UiT viser at mikroalger som lever på bunnen i tidevannssonen i nord, har betydning for artene som lever der hele året.

Emily Reast brukte sedimentprøver og en ikke-invasiv fotofysiologisk sonde for å beregne forekomster, biomasse og nøkkelegenskaper ved fotosyntetiske prosesser på tidevannssandflater fra august til desember 2023. Mikroalger forekom i svært høye mengder i september, hele 150 000 celler per kvadratcentimenter med sedimenter. Dette gikk noe ned i desember. Bunndyrsamfunnene ble dominert av kiselalger og cyanobakterier.

Interessant nok viste alger lignende aktivitetsmønstre gjennom hele studieperioden, bortsett fra et fall da polarnatten startet, sier Emily Reast og Rolf Gradinger.

En sammenligning mellom et marint og et ferskvannspåvirket sted avslørte bare mindre forskjeller i mikroalgens ytelse.

Oppsummert ble det påvist en tydelig tilstedeværelse av et aktivt og rikt mikroalgesamfunn gjennom overgangen sommer-vinter, noe som gjør disse samfunnene til en ekstra kilde til nyprodusert organisk materiale i tidevann- og fjordnæringsnett i tillegg til makroalger og planteplankton.

Masteroppgaven om sesongmessige endringer i bunnlevende mikroalgefysiologi ble nylig levert, og studien bidrar til målene for C2C. Rolf Gradinger og Markus Molis var hovedveiledere på UiT.

Rolf Gradinger (UiT) rolf.gradinger@uit.no
Markus Molis (UiT) markus.molis@uit.no

# data[].attributes.attachment_caption
Flytende insektfeller på vannoverflaten i Takvatnet

# data[].attributes.body
Ved Takvatnet overvåker vi insektklekking for å forstå hvilke insektsarter og antall insekter som klekkes i perioden fra tidlig juni til tidlig september 2024. Det er ni feller totalt som er jevnt fordelt i tre områder: fra strandsonen og ut til 12m og 25m dybde for å hente forskjellige arter funnet på forskjellige dyp i vannet.

Dette prosjektet skal hjelpe oss med å anslå sammenhengen mellom vann og land, siden insektene bidrar til pollinering av landplanter, er byttedyr for landlevende rovdyr (for eksempel edderkopper), og bidrar med næringsstoffer når de dør på land.

André Frainer (UiT/NINA) andre.frainer@uit.no / andre.frainer@nina.no

# data[].attributes.attachment_caption
Død pukkellaks i Grense Jakobselv. Næringsressurs for landlevende dyr, eller overgjødslingsproblem?

# data[].attributes.body
Gjennom sommeren 2023 var det pukkellaks-invasjon i nord-norske elver. Forskere i C2C tok prøver av pukkellaks og norsk villaks for å undersøke om pukkellaksen er en ekstra matkilde for f.eks. rev og fugler, eller om tilførselen av næringsstoffer fra død pukkellaks blir et stort problem for elven i seg selv. I tillegg vet vi ikke nok om hvordan pukkellaks-invasjonene slår mot vår egen villaks.

Vill du lese mere? Sjekk disse artiklene:

https://framsenteret.no/nyheter/2023/07/07/pukkellaksen-gir-unik-mulighet-for-forskerne/

https://forskning.no/biologi-fisk-framsenteret/pukkellaksen-hjelper-forskerne/2223853

https://www.theguardian.com/environment/2023/oct/02/it-smells-so-bad-glut-of-wild-salmon-creates-stink-in-norway-and-finland

https://ilaks.no/forsker-pa-grensen-til-russland-vil-se-om-bjornen-spiser-pukkellaks/

https://hakaimagazine.com/features/where-the-rivers-run-pink/

For mer info, kontakt Kathy Dunlop (HI) eller Jenny Jensen (Akvaplan-niva). Pukkellaks-forskningen i C2C involverer forskere fra Havforskningsinstituttet, Akvaplan-niva, Norsk institutt for naturforskning, Norsk institutt for bioøkonomi og UIT Norges arktiske universitet.

Foto: Kathy Dunlup (HI)

Kathy Dunlop (HI) katherine.mary.dunlop@hi.no

# data[].attributes.headline
Pukkellaksen gir unik mulighet for forskerne

# data[].attributes.subject
Pukkellaksen gir unik mulighet for forskerne

# data[].attributes.body
Transport av næringsstoffer fra fjell til fjord går vanligvis i elver og ut i havet. Hva skjer hvis næringsstoffene fraktes motsatt vei? Invasjonen av pukkellaks i norske elver har gitt forskere i Framsenteret en unik mulighet til å finne svar på det.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Framsenterets forskningsprogram "Fjell til Fjord" (C2C) undersøker forskerne hvordan endringer i Nord-Norge fra klimaendringer kan forstås på tvers av terrestriske, ferskvanns-, kyst- og marine økosystemer. Et eksempel er hvordan endringer i snøsmelting i fjellene kan påvirke flyten av karbon og næringsstoffer fra land og ferskvann til fjæra og saltvann. Foto: Hallvard Jensen.

Lakseforvaltninga, forpaktere, lag og foreninger jobber for tiden på spreng for å unngå at den invaderende pukkellaksen får etablert seg i våre Nordnorske vassdrag, det står feller for uttak av pukkellaks i mange vassdrag i gamle Finnmark fylke. Men forskerne ser en gylden mulighet for en litt uvanlig studie: Hva skjer hvis næringsstoffene fraktes motsatt vei enn vanlig, altså fra det næringsrike havet til de mer næringsfattige terrestriske områdene?

Unikt tilfelle

Invasjonen av pukkellaks er et unikt tilfelle der transporten av næringsstoffer og energi går i motsatt retning; fra sjø- til ferskvann og til slutt land.

I sommer og høst er forskerne på feltarbeid i Grense Jakobselv og elvene rundt Varangerfjorden.

-Grense Jakobselv er spesielt viktig i denne sammenhengen, da det ikke et noe organisert uttak av pukkellaks i vassdraget siden elva ligger på grensen til Russland. Dermed kan forskerne studere de økologiske effektene av det som kan bli en tilnærmet hemningsløs invasjon av pukkellaks hvis prognosene slår inn, sier Kathy Dunlop, forsker i Havforskningsinstituttet.

I motsetning til atlantisk laks, dør all pukkellaks etter gyting og de legger også igjen store mengder rogn i elvebunnen. Det betyr transport av organisk materiale og næringsstoffer fra havet til elvene, og videre inn i terrestriske økosystemer gjennom for eksempel vannopptak av planter, og dyr som spiser pukkellaksen.

-Denne prosessen har blitt utspilt årlig under laksevandringer langs kystnære elver i det vestlige USA og Canada. Hva kan effekten være her i norske elver der slike massegjødslingshendelser er en ny foreteelse? spør Kathy Dunlop.

Flere pukkellaks

I 2022 samlet forskerne inn informasjon om kostholdet til pukkellaksyngel i over 10 elver i Finnmark og Troms gjennom våren og sommeren før de vandret ut i havet. Resultatene vil snart være tilgjengelige. I tillegg ligger pukkellaks fra Varangerfjorden og Trondheimsfjorden i laboratorier på UIT - Norges arktiske universitet, klar til å undersøkes for parasitter.

Alt tyder på at antallet pukkellaks vil øke de neste årene. Omfanget av de økologiske konsekvensene vil i stor grad avhenge av antallet som kommer inn langs norskekysten og vandrer opp i elvene. Resultatene fra forskninga som gjøres i Framsenter-prosjektet vil kunne gi grunnlag for en forståelse av effekter av pukkellaks i fremtiden, og dermed danne grunnlag for mulige tiltak.

-Vi henter nå inn kunnskap om de økologiske effektene av pukkellaks på Nordnorske økosystemer, og jeg er glad for at vi har så mange forskere med ulik erfaring involvert i prosjektet i C2C. Effekten av pukkellaksinvasjonen er mangfoldig og vanskelig å forutsi, da den kan skille seg drastisk fra det som skjer i artens naturlige utbredelsesområde. Vårt mål er at kunnskapen skal bidra til god forvaltning av de berørte områdene, sier Kathy Dunlop.

Mange spørsmål

I begynnelsen av juli 2023 er allerede flere tusen pukkellaks tatt i feller i Finnmark, og det fanges store mengder på kilenot langs kysten. Samtidig utprøves metoder for å forbedre kommersiell fangst av pukkellaks i sjøen, da kvaliteten som matfisk raskt forringes da pukkellaksen kommer i ferskvann og begynner kjønnsmodningen.

Det er helt klart at vi fortsatt vet alt for lite om hvilken økologisk påvirkning pukkellaksinvasjonen har på norske vassdrag, samt plantene og dyrene langs elvene.

Derfor arbeider forskerne ut fra disse spørsmålene:

Spiser pukkellaksyngel i elva og konkurrerer med stedegen laksefisk, med negativ konsekvens?

Eller omvendt, er pukkellaksyngel en matkilde for den samme innfødte fisken, med positiv konsekvens?

Hvilke parasitter bærer pukkellaksen, og utgjør disse en risiko for oppdrettslaks og vill atlantisk laks, sjøørret og røye?

Hva er effekten av økt tilgang på næringsstoffer og energi fra død pukkellaks på akvatiske og terrestriske økosystemer?

Hvordan vil organisk materiale og næringsstoffer som frigjøres fra død pukkellaks påvirke vannkvaliteten?

Ved å besvare disse spørsmålene håper forskerne i Framsenter-prosjektet å bidra til økt kunnskap om hvilke effekter en fremmed art kan ha på våre naturlige økosystemer. I et fremtidig varmere klimascenario vil vi sannsynligvis se at mange arter forandrer sitt utbredelsesområde nordover, og det kan tenkes at denne typen studier vil bli vanligere i årene som kommer.

-Forståelse for prosessene som skjer i naturen vil mest sannsynlig bli et viktig fremtidig verktøy i forvaltningen av forskjellige arter, og vi håper at studiene i C2C vil bidra til denne typen innsikt, sier Jenny Jensen, forsker på økosystemforståelse i Akvaplan-niva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pukkellaksen gir unik mulighet for forskerne

# data[].attributes.attachment_link.description
I Framsenterets forskningsprogram "Fjell til Fjord" (C2C) undersøker forskerne hvordan endringer i Nord-Norge fra klimaendringer kan forstås på tvers av terrestriske, ferskvanns-, kyst- og marine økosystemer. Et eksempel er hvordan endringer i snøsmelting i fjellene kan påvirke flyten av karbon og næringsstoffer fra land og ferskvann til fjæra og saltvann.

# data[].attributes.body
En av arbeidsgruppene i C2C jobber med å utvikle modelleringsverktøy som kan bidra til bedre forståelse av hvordan terrestriske, ferskvanns- og marine økosystemer påvirker hverandre.

Det innebærer:

Å utforske hvor følsomme disse koblingene er for klimaendringer og menneskelige aktiviteter

Bidra til å støtte vannforvaltningen. Verktøyene vil oppsummere vår forståelse av hvordan nedbørfeltegenskaper, vær og menneskelige aktiviteter påvirker næringstransport og påvirkning på nedstrøms og kystnære økosystemer

Modelleringsarbeidet inkluderer statistisk, maskinlæring og prosessbasert modellering i to romlige skalaer - både lokal skala per case-område, og på mer overordnet nivå i Norge

Spesifikke spørsmål for Målselv:

Hvordan forbedrer vi hvordan oppstrøms-nedstrøms-koblinger inngår i vannforvaltningen?

Hvor og når lekkes organisk karbon fra land til ferskvannssystemer, og hvordan kan dette endre seg i fremtiden?

Hva er virkningene av elvetilførsler på fjorden?

Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no

# data[].attributes.body
En av arbeidsgruppene i C2C jobber med å utvikle modelleringsverktøy som kan bidra til bedre forståelse av hvordan terrestriske, ferskvanns- og marine økosystemer påvirker hverandre.

Det innebærer:

Å utforske hvor følsomme disse koblingene er for klimaendringer og menneskelige aktiviteter

Bidra til å støtte vannforvaltningen. Verktøyene vil oppsummere vår forståelse av hvordan nedbørfeltegenskaper, vær og menneskelige aktiviteter påvirker næringstransport og påvirkning på nedstrøms og kystnære økosystemer

Modelleringsarbeidet inkluderer statistisk, maskinlæring og prosessbasert modellering i to romlige skalaer - både lokal skala per case-område, og på mer overordnet nivå i Norge

Spesifikke spørsmål for Varanger og Tana:

Hva er de dominerende kontrollene på flukser og prosessering av organisk materiale og næringsstoffer på tvers av land-sjø kontinuumet?

Hvor følsomme er disse fluksene for klimaendringer?

Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no

# data[].attributes.body
En av arbeidsgruppene i C2C jobber med å utvikle modelleringsverktøy som kan bidra til bedre forståelse av hvordan terrestriske, ferskvanns- og marine økosystemer påvirker hverandre.

Det innebærer:

Å utforske hvor følsomme disse koblingene er for klimaendringer og menneskelige aktiviteter

Bidra til å støtte vannforvaltningen. Verktøyene vil oppsummere vår forståelse av hvordan nedbørfeltegenskaper, vær og menneskelige aktiviteter påvirker næringstransport og påvirkning på nedstrøms og kystnære økosystemer

Modelleringsarbeidet inkluderer statistisk, maskinlæring og prosessbasert modellering i to romlige skalaer - både lokal skala per case-område, og på mer overordnet nivå i Norge

Spesifikke spørsmål for Adventelva på Svalbard:

Hvordan vil klimaendringer, spesielt isbreenes tilbaketrekning og smeltende permafrost, påvirke nitratfluksene fra land til hav, og hva er de potensielle påvirkningene på marine systemer?

Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no

# data[].attributes.location_name
Framsenteret, Hjalmar Johansens gate, Tromsø

# data[].attributes.headline
Dialogmøte om vannforvaltning og forskning 

# data[].attributes.subject
Dialogmøte om vannforvaltning og forskning 

# data[].attributes.body
14. januar ble det arrangert et inspirerende møte mellom vannforvaltningen og forskere fra blant annet Framsenterprogrammene C2C, CoastShift og CLEAN. På møtet ble det delt innsikt om:

🔹 Data og klassifisering - Utfordringer med å skaffe gode overvåkingsdata for Norges 33 000 vannforekomster og behovet for en helhetlig vurdering av både kjemisk og økologisk tilstand.

🔹 Modellering og verktøy - Bruk av modeller (som TEOTIL) for tilstandsvurdering og tiltaksberegninger, med et ønske om mer brukervennlige løsninger.

🔹 Samlet påvirkning og klima - Hvordan samspillet mellom ulike påvirkninger – inkludert klimaendringer – påvirker vannmiljøet, og viktigheten av å tilpasse forvaltningen til nye utfordringer.

🔹 Samarbeid - Forslag om tettere dialog, kurs for datainnsending og nye samarbeidsformer for å sikre bedre bruk av forskningsresultater i forvaltningen.

Møtet ga mange gode impulser for videre samarbeid og viser viktigheten av å knytte forskningsbasert kunnskap til praktisk vannforvaltning. La oss fortsette dialogen for en bærekraftig fremtid for våre vannforekomster! Se mer her: Oppsummering av møte mellom vannforvaltningen og forskere - Framsenteret

Kontaktperson:
Lena Gross, Lena.gross@niku.no, Norsk Institutt for Kulturminneforskning (NIKU)

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppsummering av møte mellom vannforvaltningen og forskere

# data[].attributes.attachment_link.description
Framsenterprogrammene Fra fjell til fjord (C2C), Bærekraftig matproduksjon (CoastShift) og Samlet påvirkning på økosystemer (CLEAN) tar alle sammen opp temaer av relevans for vannforvaltningen etter…

# data[].attributes.headline
Engasjement for vannforvaltning i Målselv

# data[].attributes.subject
Engasjement for vannforvaltning i Målselv

# data[].attributes.body
I 2024 har vi jobbet aktivt for å styrke lokalt engasjement i vannforvaltningen, med særlig fokus på endringer i vannkvaliteten i Målselv. Året har vært preget av kunnskapsdeling, samarbeid og forberedelser til videre forskning.

🔹 Befaring i Mortenelva – Sammen med frivillige, kommune og forvaltning kartla vi lokale utfordringer og muligheter.
🔹 Rapportlansering – Analyse av datagrunnlag, intervjuer og workshops resulterte i en rapport presentert for kommunen og forskningsdeltakere.
🔹 Natur i Nord-konferansen – Vi bidro med presentasjoner og ledet en workshop om elvedelta og vassdrag.
🔹 Samarbeid og nettverk – Dialogmøter med forskere og vannforvaltere samt kontakt med lokale aktører for kunnskapsdeling.
🔹 Forberedelse til publikasjoner – Grunnleggende analysearbeid og litteraturoversikter som grunnlag for videre forskning.

Gjennom disse aktivitetene har vi lagt til rette for et sterkere samarbeid mellom forskere, forvaltning og lokalsamfunnet – med mål om bedre vannforvaltning i tråd med vannforskriften.

Kontaktperson:
Lena Gross, lena.gross@niku.no, Norsk Institutt for Kulturminneforskning (NIKU)

# data[].attributes.headline
Ny forskning på vannlevende insekter ved Takvatnet 🦗💧

# data[].attributes.subject
Ny forskning på vannlevende insekter ved Takvatnet 🦗💧

# data[].attributes.body
I 2024 startet vi et spennende felteksperiment ved Takvatnet for å fange og analysere fremveksten av vannlevende insekter. Disse insektene spiller en viktig rolle i både pollinering av landplanter og som næring for landlevende rovdyr. De som slipper unna å bli spist, tilfører organiske næringsstoffer til land.

✅ Feltarbeidet startet i juni og ble avsluttet i oktober 2024
✅ Insektsprøver er under identifisering og telling
✅ Næringsstoffanalyser vil gi oss data på biomassen og næringsinnholdet i insektene

Dette arbeidet vil bidra til å kvantifisere betydningen av disse insektene i økosystemet til Takvatnet om sommeren. 🔬🌿

# data[].attributes.headline
Målselva - Bedre vannforvaltning med TEOTIL3

# data[].attributes.subject
Målselva - Bedre vannforvaltning med TEOTIL3

# data[].attributes.body
I 2024 undersøkte vi hvordan TEOTIL3-modellen kan forbedre oppstrøms-nedstrøms tenkning i vannforvaltning. Sammen med arbeidspakke Cross 1 vil vi i 2025:

🔹 Presentere modellresultater – Vise hvordan TEOTIL3 kan brukes i forvaltningen av Målselva.  (https://github.com/NIVANorge/teotil3/wiki)
🔹 Dialog med vannforvaltere – Diskutere modellens nytteverdi og muligheter for maskinlæringsbasert prediksjon av vannkvalitet i datamangelområder.

Dette arbeidet legger grunnlaget for mer presis og datadrevet vannforvaltning i Målselva.

James Sample (NIVA) james.sample@niva.no
Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no

# data[].attributes.headline
Nitrat i Adventelva: En skjult kilde til klimagass?

# data[].attributes.subject
Nitrat i Adventelva: En skjult kilde til klimagass?

# data[].attributes.body
I 2024 kartla vi nitratutslipp fra berggrunnen i Adventdalen for å forstå hvordan dette påvirker både klimaet og kystøkosystemene. Resultatene viser høye nitratkonsentrasjoner i vannkilder og sigevann om høsten, men en kraftig reduksjon når vannet passerer våtmarker. Nå jobber vi med å avklare om dette skyldes avgassing av lystgass (N₂O) – en klimagass 300 ganger kraftigere enn CO₂ – eller opptak i våtmarksøkosystemet.

🔹 Feltarbeid i Adventdalen – Kartlegging av nitratutslipp fra berggrunnen.
🔹 Hydrologisk modellering – Fullført fjernmåling for å utvikle en nitrogenmodell i 2025.
🔹 Samarbeid med Cross-3 – Planlegging av modellering for nitratets skjebne i fjorden.
🔹 Åpen kildekode – SimplyQ-Arctic hydrologisk modell er nå fritt tilgjengelig (https://github.com/NIVANorge/c2c/tree/main/svalbard/mobius2_files/v2_2024/model_files). Dokumentasjon og veiledning kommer i løpet av 2025

🔹 Datavisualisering - Portal som viser sensorbasert data på elvekjemi fra Adventelva: Adventelva - Grafana

Våre funn bidrar til økt forståelse av hvordan Svalbards ferskvann påvirker globale og lokale miljøprosesser – en viktig brikke i arbeidet med bærekraftig vannforvaltning i Arktis.

Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no
Andrew Hodson (UNIS) AndrewH@unis.no

# data[].attributes.headline
Karbonkretsløpet i Tana: Modellering av tap og avgassing

# data[].attributes.subject
Karbonkretsløpet i Tana: Modellering av tap og avgassing

# data[].attributes.body
I 2024 utviklet vi en ny karbonmodell for å beregne hvordan karbon transporteres fra jordsmonn til vann og videre gjennom mineralisering og avgassing. Dette er, så vidt vi vet, første gang en modell kombinerer både nedbørfelt- og instream-karbonprosesser.

🔹 Modellutvikling – Etablert en helhetlig modell for karbontransport og -omdanning. (https://github.com/NIVANorge/Mobius2/blob/main/docs/existingmodels/simply.md#simplyc)
🔹 Forståelse av karbonstrømmer – Kartlegging av hvordan organisk karbon brytes ned og frigjøres i vann.
🔹 Bærekraftig forvaltning – Gir ny innsikt i hvordan Tanas vannsystem påvirker karbonkretsløpet.

Denne modellen gir et viktig grunnlag for videre forskning på klimapåvirkningen av ferskvannssystemer.

Leah Jackson-Blake (NIVA) leah.jackson-blake@niva.no

Angelika Renner, (HI) angelika.renner@hi.no

# data[].attributes.headline
Lokal kunnskap i forvaltningen av pukkellaks

# data[].attributes.subject
Lokal kunnskap i forvaltningen av pukkellaks

# data[].attributes.body
I 2024 tok vi et viktig steg for å integrere lokal og samisk kunnskap i forståelsen av pukkellaksens økologiske påvirkning i Nord-Norge. Gjennom 34 intervjuer kartla vi forvaltningsbehov og utformet spørsmål til en digital medvirkningsplattform for lokal deltakelse.

🔹 Kartlegging av kunnskapsbehov – Viktige spørsmål inkluderer pukkellaksens utbredelse, varighet i vassdrag, næringsstoffoverføring og påvirkning på stedegne laksefisk.
🔹 Medvirkningsplattform – Opprettet et kartbasert verktøy der lokalbefolkningen kan bidra med observasjoner av pukkellaks og dens interaksjoner med økosystemer. Åpner 15. mai: Maptionnaire
🔹 Tverrøkosystem-vurdering – Analyserer hvordan pukkellaks påvirker marine, ferskvanns- og terrestriske økosystemer over tid.

Dette arbeidet styrker kunnskapsgrunnlaget for bærekraftig forvaltning og bedre forståelse av pukkellaksens rolle i nordnorske økosystemer.

Kathy Dunlop HI, pukkellaks kathy.dunlop@hi.no
Linn Bruholt, UiT, linn.bruholt@uit.no

# data[].attributes.headline
Vegetasjonsendringer og landskapsformer i Høyarktis 🌿🏔️

# data[].attributes.subject
Vegetasjonsendringer og landskapsformer i Høyarktis 🌿🏔️

# data[].attributes.body
I 2024 har vi analysert hvordan topografiske landformer påvirker vegetasjonsendringer i Adventdalen på Svalbard. Foreløpige funn viser:

✅ En oppdatert oversikt over romlige variasjoner i vegetasjonsfenologi på Svalbard
✅ Klassifisering av økologisk relevante landskapsformer som grunnlag for videre analyser
✅ En dominerende "greening"-trend på tvers av landskapsformene, mens sesongstart og -slutt viser begrensede endringer
✅ Tidlig sesongstart observert i høyereliggende, kjølige områder

Videre arbeid vil utforske sammenhengen mellom hydrologi, klima og vegetasjonsendringer ved bruk av satellittdata. Spennende innsikter venter! 🚀🌍

Virve Ravolainen, NPI, virve.ravolainen@npolar.no

# data[].attributes.headline
Kartlegging av klimarisiko for nordlige kystsamfunn 🌍🌊

# data[].attributes.subject
Kartlegging av klimarisiko for nordlige kystsamfunn 🌍🌊

# data[].attributes.body
I 2024 har vi lagt grunnlaget for utvikling av klimarisikoindikatorer og scenarioer for bærekraftig klimatilpasning i nordlige kystsamfunn. Arbeidet har inkludert:

✅ Evaluering av CMIP5/6-data og eksisterende klimarisikoindikatorer
✅ Kartlegging av relevante datakilder for scenario- og veivalgsutvikling
✅ Integrasjonsplan for bærekraftige klimatilpasningsmål i kystbarometeret.no
✅ Sammenligning av klimarisikoindikatorer med AMAP-CAFF-modeller
✅ Review av IPCC-rammeverk for klima, økologi og samfunn

Med en solid plan og datagrunnlag på plass, er vi klare for neste steg i 2024-2025: utvikling av risikokart, scenarioer og konkrete klimatilpasningsstrategier. 🌱📊

Vera Helene Hausner, UiT, vera.hausner@uit.no

# data[].attributes.body
The MSc student Frederike Hoppmann at UiT transferred her MSc thesis into a scientific article. Her journey there provided some surprises and she became aware of small details that no one had told her about before. Here is her story:

Writing and submitting my first scientific manuscript as first author was a journey full of unexpected challenges and surprises. What seemed straightforward at first quickly became more intricate, as even small tasks like formatting or addressing minor details took far longer than expected. For instance, I underestimated the importance of choosing the journal, as it shaped every aspect of the process.

Even after spending over a year on my thesis, I was surprised by how new perspectives on the results continued to emerge. The same data could be viewed from so many angles, each one reshaping the narrative and adding depth to the story.

What added to the challenge was the amount of detail required - such as ensuring a valid email address throughout the publishing process (not trivial as an international, moving student) or properly sharing data. At the same time, so much of this effort and many other details go unmentioned or are reduced to a single sentence within the manuscript.

Looking back, I learned that writing a manuscript is far more than just presenting results. It’s about crafting a story, navigating complexities, and coping with surprises that make the process both challenging and rewarding.

The article is in peer-review process and will soon be published. Meanwhile, the MSc thesis is published here: Munin: Estimating effects of river runoff, predation, and fish carcasses on intertidal macrobenthic community and food-web structure in a sub-Arctic estuary

Bodil Bluhm has provided a picture of Rolf Gradinger (both UiT) in Målselv at low tide.

# data[].attributes.attachment_caption
Sampling of sediment cores. Photo: Bodil Bluhm, UiT.

# data[].attributes.headline
Do river runoff, predators and fish carcasses affect the food-web in the tidal zone?

# data[].attributes.subject
Do river runoff, predators and fish carcasses affect the food-web in the tidal zone?

# data[].attributes.body
In 2022 and 2023, we conducted a three-month predator-exclusion experiment at two intertidal sites in the Malangenfjord system, which experienced varying levels of riverine input. The study investigated predation effects on macrobenthos abundance, biomass, biodiversity, and microphytobenthos biomass, alongside carbon and nitrogen stable isotope analyses to examine organic matter sources and trophic structure.

The results showed weak to moderate predator exclusion effects on macrobenthos abundance and biomass, with more pronounced effects at the site with higher riverine influence. Biodiversity, however, remained unaffected by both predator exclusion and riverine input. Stable isotope data revealed limited assimilation of terrestrial organic matter by macrozoobenthos, suggesting a reliance on marine-derived carbon sources.

The MSc thesis by Frederike Hoppmann (UiT) experimentally investigated the effects of river runoff, predation, and fish carcasses on benthic macrofauna and food-web composition at two intertidal sites in the Malangenfjord system in 2023. Predator exclusion increased total macrobenthic biomass at both sites and abundance at the site with higher riverine influence. In contrast, fish carcasses had no significant impact on macrofauna abundance, biomass, or biodiversity, although they were assimilated by various taxa. Seasonal shifts in carbon sources were observed, with d¹³C values indicating a transition from terrestrial to marine-derived organic matter from early summer to fall. Overall, the findings suggest that river runoff, predation, and fish carcasses exert limited but measurable effects on benthic communities and food-web dynamics.

Read more here: Munin: Estimating effects of river runoff, predation, and fish carcasses on intertidal macrobenthic community and food-web structure in a sub-Arctic estuary

Source: Frederike Hoppmann and Bodil Bluhm (UiT)

# data[].attributes.body
Nye data fra C2C og overvåkningsprogram fra Miljødirektoratet gjennomført av HI/NIVA) viser at ferskvann fra elver sprer seg langt ut i fjordene og helt ut til kysten. Dette endrer sjøvannet og øker faren for forsuring. Vinteren 2024/25 hadde flere runder med mye snø etterfulgt av mildvær, noe som førte til økt tilstrømming av ferskvann også i vinterhalvåret. Sterk vind og mye bølger gjør at ferskvannet som vanligvis legger seg lengre opp i vannsøylen, også dras nedover og blander seg med det salte vannet. Vann fra land bærer også med seg organisk materiale og næringsstoffer som nitrat og fosfat, noe som bidrar til å øke algeaktiviteten langs kysten i sommerhalvåret. Når det organiske materialet råtner frigjøres også ytterligere CO₂ i vannet.

Havene i nord er spesielt utsatt, fordi kaldt arktisk vann evner å ta opp mer CO₂ enn varmere hav. Barentshavet, spesielt den nordlige delen, tar opp mer CO₂ enn andre hav.

Klimaendringer har også mye større påvirkning i arktiske kystområder, enn på land og i åpne havområder. Årsaken er kystområdene er dynamiske og påvirkes av ulike lokale prosesser i tillegg.

Surere hav gir dårligere forhold for kalk. Ganske enkelt fordi kalk løses opp av syre. Mange arter er avhengige av kalk. Snegler bygger skall, reker og hummer bruker kalk til å binde leddene, fiskeyngel skal bygge skjelett og vokse. Langs kysten og fjordene våre lever rike fiskeressurser som fiskeriene avhenger av. Dersom økosystemet påvirkes, vil det kunne få store konsekvenser for fiskerinæringen. Blåskjell, krabbe og koraller er avhengige av kalk for å bygge skjelett. Det samme gjelder fiskeyngel som skal vokse. Når havet blir surere, bruker dyrene mer energi for å produsere kalk. Hvordan ulike arter vil tilpasse seg et surere miljø vet vi ikke, men skall og skjelett vil bli svakere.

I år har vinteren vært varmere og våtere. Det har regnet mye, men også snødd mye i kalde perioder. Det har gitt oss flere omganger med nedsmelting, lenge før våren selv melder sin ankomst, sier havforsker Elizabeth Jones.

Teksten er opprinnelig publisert her i sin helhet: Surere hav langs kysten | Havforskningsinstituttet.

Vill du vite mer?

E.M. Jones, elizabeth.jones hi.no

Jones EM, Renner AH, Chierici M, Wiedmann I, Lødemel HH, Biuw M. Seasonal dynamics of carbonate chemistry, nutrients and CO2 uptake in a sub-Arctic fjord. Elem Sci Anth. 2020. Lenke: https://doi.org/10.1525/elementa.438

Jones, E., M. Chierici, I. Skjelvan, M. Norli, H. Frigstad, K.Y. Børsheim, H.H. Lødemel, T. Kutti, A.L. King, K. Sørensen, S. K. Lauvset, K. Jackson-Misje, L.B. Apelthun, T. de Lange, T. Johannsessen, C. Mourgues og R. Bellerby. Monitoring ocean acidification in Norwegian seas in 2019. Lenke: Rapport, Miljødirektoratet, 2020

Skjelvan, I., E. Jones, M. Chierici, H. Frigstad, K.Y. Børsheim, H.H. Lødemel, T. Kutti, A.L. King, K. Sørensen, A. Omar, R. Bellerby, G. Christensen, S. Marty, E. Protsenko, C. Mengeot, L. Valestrand, M. Norli, K. Jackson-Misje, L.B. Apelthun, T. de Lange, T. Johannessen, and C. Mourgues. Monitoring ocean acidification in Norwegian seas in 2020. Lenke: Rapport, Miljødirektoratet, 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaendringer tærer på havets «buffer».