# data[].attributes.body
Sitran Megatrendit 2024-selvityksessä mainitaan viisi keskeistä megatrendiä:

1. Luonnon kantokyky murenee

2. Hyvinvoinnin haasteet kasvavat

3. Demokratian kamppailu kovenee

4. Kilpailu digivallasta kiihtyy

5. Talouden perusta rakoilee

Jotkut näistä megatrendeistä vaikuttavat media-alaan toisia voimakkaammin, mutta koska mikään kulttuurimme elementti ei elä tyhjiössä, jokaisella megatrendillä tulee olemaan media-alan kehityksen kannalta keskeinen merkitys.

# data[].attributes.headline
MEGATRENDI 1: Luonnon kantokyvyn mureneminen

# data[].attributes.subject
MEGATRENDI 1: Luonnon kantokyvyn mureneminen

# data[].attributes.body
Luonnonkantokyvyn heikentymien tulee näkymään kestävän kehityksen taitojen ja innovaatioiden lisääntyvänä tarpeena. Tämä tulee heijastumaan media-alalle uusien innovaatioiden muodossa, mutta myös vastuullisuusvaatimuksena, joka koskettaa koko alaa. Myös vastuullisuusviestinnän rooli tulee olemaan tulevaisuudessa merkittävämpi. Kestävästi toimivat yritykset tulevat jatkossa olemaan kilpailukykyisempiä muihin toimijoihin verrattuna. Esimerkiksi media-alalla tämä tarkoittaa sitoutumista kestävän kehityksen sosiaalisiin ja kulttuurisiin ulottuvuuksiin, mutta toimiala on toki riippuvainen myös taloudellisesta sekä ekologisesta kestävästä kehityksestä.

# data[].attributes.body
Hyvinvoinnin kasvavat haasteet tulevat heijastumaan myös työelämätaitoihin ja työelämäosaamiseen. Oman työnkuorman sääntely ja omasta jaksamisesta huolehtiminen tulee olemaan keskeinen osa tulevaisuuden työelämätaitoja. Omasta työkykyisyydestä huolehtiminen ei ole etuoikeus vaan vaatimus oman kilpailukyvyn säilyttämiseen työmarkkinoilla.

# data[].attributes.body
Opetushallituksen teettämän raportin mukaan poistuva osaaminen liittyy etenkin rutiininomaisiin työtehtäviin, jotka voidaan helposti korvata esimerkiksi tekoälyn avulla.

Tulevaisuudessa media- ja viestintäalan tehtävien kirjon katsottiin monipuolistuvan. Sisällöntuotannon ohella tärkeiksi tehtäviksi nousevat esimerkiksi strateginen päätöksenteko sekä vuorovaikutus ja kohderyhmien tavoittaminen.

LÄHDE: Haasmaa, Helena ym. 2020: Media ja viestintäalan osaamistarpeet. Opetushallitus. Raportit ja selvitykset 2020:3

Tekoäly kykenee jo tällä hetkellä tuottamaan vaikuttavaa teksti-, kuva- ja videosisältöä ja tämä kehitys tulee todennäköisesti vain kiihtymään. Tulevaisuudessa sillä tulee olemaan yhä suurempi rooli, esimerkiksi tekstien ja audiovisuaalisten materiaalien editoinnissa ja muissa rutiinimaisissa tehtävissä. Tekoälyä pystyy jo nyt hyödyntämään esimerkiksi käsikirjoittamisessa ym. luovien sisältöjen suunnittelussa.

Tulevaisuudessa tekoälyyn tullaan liittämään nykyistä voimakkaampaa sääntelyä, joka tulee ohjaamaan myös media-alan ammattilaisten toimintaa.

LÄHDE: Dufva, Mikko 2024: Megatrendit 2024-selvitys. Sitra.

# data[].attributes.body
Keskeisin käsite kompetenssin kehittämisessä sekä oman ammatillisen kilpailukykynsä säilyttämisessä on tällä hetkellä ja tulee yhä vahvemmin olemaan jatkuva oppiminen.

Nykyisen tutkintaperusteisen osaamisen hankkimisen lisäksi erityisesti itseopiskelu, työssä oppiminen sekä täydennyskoulutukset tulevat ottamaan suurempaa roolia osaamisen kehittämisessä. Myös yhden tutkinnon sijaan useampaan tutkintoon pohjautuva osaaminen tulee lisääntymään.

Jo tällä hetkellä oppilaitoksen pyrkivät reagoimaan tähän muutostarpeeseen järjestämällä lyhytkoulutuksia, täydennyskoulutuksia, työvoimakoulutuksia, oppisopimuskoulutuksia ja tekevät entistä tiiviimpää yhteistyötä yritysten kanssa kouluttamalla suoraan olemassa olevaan tarpeeseen.

Opetushallituksen tekemän raportin mukaan monialaisuus tulee korostumaan oppimisessa ja osaamistarpeissa. Myös tarve-pohjainen koulutus on opetushallituksen mukaan lisääntymässä.

LÄHDE: Haasmaa, Helena ym. 2020: Media ja viestintäalan osaamistarpeet. Opetushallitus. Raportit ja selvitykset 2020:3

Teknologian kehitys on kuitenkin kiihtyvää, eivätkä oppilaitokset tälläkään hetkellä pysty reagoimaan kasvaviin osaamistarpeisiin riittävän nopeasti. Esimerkiksi tekoäly innovaationa on ollut olemassa jo pitkään, mutta vasta viime aikoina oppilaitoksen ovat kyenneet reagoida sen synnyttämään osaamistarpeeseen.

Tämän seurauksena konsultointi, yksityisten yritysten tarjoamat hyvin spesifiin osaamisalueeseen keskittyvät lyhytkoulutukset, julkisen sektorin työelämää tukevien tahojen (Business Finland ym.) järjestämät koulutukset sekä itsenäinen opiskelu esim. yksittäisten työkalujen haltuunotossa eli ns. ketterä oppiminen tulee korostumaan tulevaisuudessa.

Tämä korostaa yksilön vastuuta omasta oppimisestaan ja ammattitaitonsa ylläpitämisestä säilyäkseen kilpailukykyisenä toimijana media-alalla. (OPH 2020.)

# data[].attributes.body
Demokratian kamppailu tulee heijastumaan media-alalla kriittisen lukutaidon merkityksen korostumisena. Media-alan toimintaympäristössä vaikuttaa koko ajan enemmän käyttäjien itsensä tuottama sisältö sekä algoritmit, jotka rajoittavat käyttäjää tavoittavan sisällön sellaiseen, joka synnyttää haluttuja reaktioita kriittisen lukutaidon merkitys tulee korostumaan. Sen sijaan tietoa hankitaan jatkuvasti vähemmän perinteisten medioiden kautta, kuten sanomalehdet ja uutiset. Perinteisten medioiden merkitys osana media-alan toiminta ympäristöä on siis vähentynyt.

LÄHDE: Salomaa, Mika, verkkoluento 19.3.2024.

Demokratian näkökulmasta keskeisenä elementtinä media-alalla näyttäytyy myös sananvapaus. Sananvapauden kannalta on keskeistä tuntea lainsäädäntöä, sekä ymmärtää sananvapauden rajat. Sanan vapauden kannalta merkittävässä roolissa on erityisesti journalistiikka. Demokratian keskeisin elementti on vapaa ja luotettava media ja journalistiikka.

# data[].attributes.body
Viidentenä ja viimeisenä trendinä Sitran Megatrendit 2024-selvitys nimeää talouden rakoilun. Media-alan näkökulmasta, tämä tarkoittaa sitä että työelämässä tulee jatkuvasti olemaan kovempi kilpailu ja monialaista osaamista tarvitaan enemmän. Kaarivuo & Salo (2023) mainitsevat että media on altis talouden heilahteluille ja teknologisille muutoksille, mikä aiheuttaa työllisyystilanteen nopeita vaihteluita. Tällöin erityisesti työelämätaidot, kuten verkostoituminen, itseohjautuvuus ja yrittäjyystaidot tulevat tarpeeseen.

# data[].attributes.body
Kilpailu digivallasta aiheuttaa media-alalle aivan erityisiä odotuksia. Ensinnäkin paine pysyä teknologian nopean kehityksen mukana korostuu media-alalla erityisesti. Jo tällä hetkellä hyvänä esimerkkinä tästä toimii tekoäly, jonka myös Sitra mainitsee megatrendien listauksessaan. Uudet teknologiat synnyttävät kuitenkin myös jatkuvasti tarvetta entistä tiukemmalle sääntelylle, jolloin tuntemus esimerkiksi EU:ssa valmisteilla olevista direktiiveistä on tärkeää yritysten pitkänaikavälin toimintakyvyn takaamiseksi. Sitra listaa digivallan kannalta keskeisimmiksi elementeiksi etenkin dataomistaajuuden, eli kellä on oikeutta kerätä, säilyttää ja hyödyntää dataa.

# data[].attributes.body
Verkostoituminen. Verkostoituminen ohjaa jo nyt työllistymistä media-alalla, toteavat Kaarivuo ja Salo Metropolian vuonna 2023 julkaistussa Tikissä blogin julkaisussa.

Jatkuva-oppiminen. Monialainen osaaminen ja jatkuva itsensä kehittäminen korostuvat tulevaisuudessa.

Kestävä kehitys. Tulevaisuudessa vain sellaiset toimijat joilla on resilienssiä ja kykyä sopeutua muutoksiin tulevat selviämään kiihtyvässä kilpailussa.

Kriittinen lukutaito. Algoritmien, hybridivaikuttamisen ja uusien medioiden maailmassa, on tärkeää osata etsiä tietoa kriittisesti monesta eri lähteestä ja tuntea lähteensä.

Teknologia-osaaminen. Selvitäkseen muuttuvien osaamistarpeiden maailmassa, tulee olla perillä teknologian kehityksestä ja olla valmis haltuunottamaan uusia työkaluja.

Työelämätaidot. Oman työnsääntely, yrittäjyys ja itseohjautuvuus ovat tulevaisuudessa keskeisiä työelämätaitoja.

# data[].attributes.body
1. Teknologia osaaminen

2. Geneerinen osaaminen ja yleinen työelämäosaaminen

3. Substanssiosaaminen

4. Toimintaympäristöön liittyvä osaaminen

5. Liiketaloudellinen osaaminen

Haasmaa, Helena ym. 2020: Media ja viestintäalan osaamistarpeet. Opetushallitus. Raportit ja selvitykset 2020:3