# data[].attributes.body
Vinkel: Vi vil fortælle, at Spotted har dækket Aarhus kulturliv de seneste ti år. Det vil vi fortælle, fordi de markerer jubilæet med en udstilling af billeder på Dokk1, samt forskellige arrangementer i festugen.

Tendens/fænomen: Ingen åbenlyse tendenser.

Begivenhed: Spotted har 10 års jubilæum og det markeres med en udstilling på Dokk1, som kører fra 17. august - 15 september, samt en række events i Festugen.

Aktører: Spotted, som er en del af Aarhus Stiftstidende.

Værk: Udstillingen er et værk, men det er selve konceptet der er i centrum

Medie/målgruppe: Aarhusianere, som kender til og bruger Spotted. Personer, som er interesseret i kulturlivet og evt. fotografering

Kilder:

Carsten Krogh, manden bag konceptet Spotted. Skal bruges til at belyse tanken bag konceptet og deres virke i Aarhus, samt at få ham til at give et lille fremtidsperspektiv. Vi har allerede lavet baggrundsinterview om tanken bag Spotted (interviewbid tilføjet).

En Spotter-fotograf. Hvordan er det at være Spotter? Hvad får du ud af at være med i dette fællesskab?

Event-magere - hvad tænker kulturlivet om Spotterne? Hvor vigtigt er det, her ti år efter, at have en Spotter-fotograf ude på eventet?

Location:

Vi tænker, at et oplagt sted at interviewe Carsten Krogh kunne være foran udstillingen på Dokk1. Her er en lille del af de mange billeder, der er taget gennem årene, vist frem, så folk kan se dem.

Andre locations kunne være til et event, hvor man følger en spotter-fotograf på opgave, og evt. ude hos eventmagerne.

Hvorfor er dette kulturjournalistik?

Det er kulturjournalistik fordi, Spotted er Aarhusiansk kulturhistorie. De har gennem de sidste ti år dokumenteret kulturlivet i Aarhus med deres omkring 20 frivillige fotografer, som er ude flere gange om ugen. De er altså ude hvor det sker, og gør det muligt for de aarhusianere som ikke var med til eventet, at se hvordan det tog sig ud.

Historien er inden for det smalle kulturbegreb, da vi lægger vægt på én begivenhed/aktør.

# data[].attributes.body
Hemmeligheder bygger bro

Fra hemmelige telefonopkald til offentlige klokkespil

Hver dag i festugen, tre gange om dagen, vil Aarhusianernes dybeste hemmeligheder blive offentliggjort fra Rådhustårnets top i form af et klokkespil. Aarhusianernes bekendelser omsættes fra optagede telefonopkald til et ordløst lydværk, som skal bygge bro mellem det intime og det offentlige. Men hvordan gør man det, og hvor fik The Overheard idéen hertil? Hvad er tankerne bag, og hvad skal lytterne få ud af dette?

Medie/målgruppe: Primært Aarhusianere med en større eller mindre kulturel interesse; vi tænker, at den ville kunne bringes i Aarhus Stifttidende. Målgruppen er også musikinteresserede, der har en fascination af fænomenet lydkunst. Det vil specielt interessere folk, der har ringet ind med en hemmelighed eller har hørt/set andre af The Overheard’s værker. Vi vil lave en interaktiv artikel ud fra den tredje fortælleform, hvor der skiftes mellem scener fra rådhustårnet, hvor værket afspilles, (suppleret med billeder og lydbidder) til interview med The Overheard, hvor der bliver gået i dybden med skabelsen af værket. Til den sidste scene kan der evt. inddrages en slags voxpop med reportageelementer med de forbipasserende. Fx. kunne man optage en video med reaktioner - stopper folk op og kigger/lytter, eller lægger folk ikke mærke til det?

Vinkel: Vi vil gerne fortælle hvordan The Overheard omdanner ord til lyd og hvilke tanker der ligger bag.

-> Jeg vil gerne fortælle, at The Overheard udfolder grænserne mellem intimt og offentlig i nyt klokkespil fra Rådhustårnet.

Det skal du vide fordi, målgruppen, der bl.a. deltager i Aarhus Festuge, skal have indsigt i værket og tilblivelsen af det, som ellers synes lidt mystisk ud fra beskrivelsen af værket. Værket er en af 'højdepunkterne' under festugen.

Nyhedskriterier:

Væsentlighed: Stykket vil blive spillet ud over Aarhus midtby, så det kommer til at vedkomme alle tilhørere samt dem, der har indtalt deres hemmeligheder til installationen.

Identifikation: Størst for dem, der har indtalt deres hemmeligheder og bidraget til stykket. Der er også en lille smule identifikation i dem, der er musikinteresserede, som kan sætte sig ind i processen og tankerne bag at producere. De, der ved, at stykket er lavet på hemmeligheder, kan også identificere sig med den trang, som man kan have til at spytte alle sine dybeste hemmeligheder ud.

Sensation: Der er ikke den store sensations-faktor over denne historie, men derimod et element af fascination i, hvordan man dog laver musik ud fra pauser og lyde i de ord, vi siger.

Aktualitet: Stykket er en del af den kommende Aarhus Festuge, som begynder fredag, hvilket er super aktuelt.

Konflikt: /

Eksklusivitet: Denne historie findes ikke andre steder.

Kilder (upload gerne interviewbidder):

Bærende kilder: The Overheard - Marie Koldkjær Højlund og Morten Riis (evt. lyd-fil).

Supplerende kilde- Aarhus Festuge: Den, der har været i dialog med The Overheard i forbindelse med at koordinere og iværksætte dette værk.

Til reportageelementer: Forbipasserende (om idéen mere end værket - folk ved højest sandsynligt ikke at det ikke bare er en ny melodi på klokkerne)

Location (upload billede, lyd, video, notater)

Optagelser af lydværket d. 31-08-2018 kl. 15.00-15.05 i form af enten video eller lyd - eller begge dele.

Billede eller video af skaberne The Overheard - gerne i deres kreative omgivelser (hvis sådan nogle findes). Fx. hvor musikken er lavet eller til nød foran rådhustårnet.

Hvorfor er dette kulturjournalistik?

Det er her det meget smalle kulturbegreb, vi bevæger os indenfor. Det handler om klassisk musik i form af rådhustårnets klokkespil, som i et brud med hvad vi normalt opfatter som ‘musik’ omdanner ord til lyd. Lydkunst er en form for finkultur, som ved at blive afspillet fra rådhustårnet bliver gjort folkeligt og måske forsøger at gøre noget avant garde til noget mere jordnært. Vi vil gerne formidle dette ud til dem, der kunne have interesse heri.

# data[].attributes.body
Medie/målgruppe: TV2 Echo / DR3 - unge mænd fra 18 til 25(30) år.

Vinkel: Vi vil fortælle at, dette stykke kan skabe fokus og refleksion over prostitutionen i Danmark med udgangspunkt i kulturbegivenheden Lyst#2. Det vil vi fortælle, fordi det altid er spændende  og relevant at tage fat i et tabu.
SEX SÆLGER.

Nyhedskriterier:
Væsentlighed: Det er verdens ældste erhverv, og man kommer det aldrig til livs (der er fire gange så mange bordeller, som der er McDonald’s restauranter).

Identifikation: Alle har en holdning til sex – mange har en holdning til prostitution, og de fleste kender en, der har været ved en prostitueret.

(Sensation: forestillingen er vildere end man regner med).

Aktuel: Værket er aktuelt nu på grund af Festugen – emnet prostitution er altid aktuelt.

Konflikt: Prostitution, lovligt/ulovligt, kriminalitet, frihed og undertrykkelse

Hvorfor er dette kulturjournalistik?
Det er kulturjournalistik, fordi det tager udgangspunkt i værket Lyst#2 og fordi, at prostitution er en samfundstendens.

Interview med Eja Due:
Hvad er meningen med forestillingen?
Skabe lidt flere nuancer i debatten om prostitution.

Hvad er tankerne bag?

Konfronterer tabuerne og fordomme, når vi taler om sex til salg. Prøver at gøre op med fordommene.

Hvordan har reaktionerne været på de tidligere forestillinger?

Barcelona i Spanien, Bergen i Norge

Den største forskel er kulturelt set meget forskellig afhængig af land.
Der er nogen, der bliver provokeret, nogen der gerne vil debattere, og en masse mennesker der får vendt tingene lidt på hovedet.

I Danmark er folk lidt mere tilbageholdne i gruppe-forestillingerne, som den i Aarhus Festuge.

Hvilken debat vil du gerne skabe?

Vil gerne skabe plads i samfundet til de stemmer, der tit bliver overhørt i debatten – det er tit eksperter, der udtaler sig på vegne af vidner, der sælger sex og politikere, der udtaler sig på vegne.

Hvem er målgruppen?

Folk, der har interesse for emnet. Den er ret bred.

Aldersgrænsen er som regel sat ved 16, men ellers er den ret bred.

Alt fra gymnasieklasser og ældre over 60.
Der er ingen målgruppe.

Hvordan ville forestillingen være en succes/fiasko?

Fiasko: Hvis jeg udlånte reproducerede de stereotyper, folk har i forvejen. Der er gode eksempler fra film og teater, hvor man bare ligger endnu et lag på de stereotyper, der er i forvejen.

Omvendt en succes, når Eja slår stereotyperne ihjel – slå hul i fordommene og formår at få belyst problematikken, så publikum går derfra en anelse mere åbent sind.

# data[].attributes.body
AARHUS: Albus skal trylle børn og unges interesse for litteraturen tilbage

Fænomen: Børn og unge bliver dårligere og dårligere til at læse, samtidig med at de mister interessen for litteraturens verden.

Begivenheder: International litteraturfestival for børn og unge, hvilket i sagens natur falder inden for det kulturelle område som har kulturelle værker som omdrejningspunkt. Derudover uddeles børnenes egen bogpris, Orlaprisen.

Værker: Hele omdrejningspunktet for festivalen er litterære værker

Aktører: Projektleder for Albus, Sif Lüscher Rauff. Desuden vil festivalen blive besøgt af en bred skare af børnebogsforfattere og illustratorer. Heriblandt prominente navne som Sarah Engell, Kenneth Bøgh Andersen, Malene Sølvsten, Line Kyed Knudsen og hele Danmarks børnebogsdarling Kim Fupz Aakeson.

Medie/målgruppe:
TV2 Østjylland/ de østjyske børnefamilier

Vinkel: Jeg vil fortælle at projektleder Sif Lüscher Rauff brænder for at ændre på den dalende nysgerrighed hos børn og unge for den litterære verden, hvilket den nystartede litteraturfestival Albus skal være med til at afhjælpe.

Location: Bibliotekterne i Aarhus - Børnebiblioteket på Dokk1 (Vi har været på stedet, og foretaget researchinterview med bibliotekar)

Kilder:
- Projektleder for festivalen:

Sif Lüscher Rauff på silr@aarhus.dk

Sif er endnu ikke kontaktet efter research interview med børnebibliotekar v. Aarhus bibliotek.

- Undersøgelse omkring børn og læsning fra PIRLS

Reportagen: Ideelt ville reportagen foregå ved, at vi fulgte Sif rundt til begivenheden og på den måde fik indblik i, hvordan den ville udfolde sig.
Desuden kunne der suppleres med interviews af forældre, der kan fortælle noget om, hvorfor de er der, hvad de håber på at få ud af det og hvorfor de synes, at litteraturen har en relevans og vigtighed for deres børn.
Som speak kunne suppleres med informationer om den dalende læsefærdighed blandt danske børn og unge.

Aktuelt: Ja. Begivenheden løber af stablen i starten af november.

Væsentligt: Ja. Danske børn og unges læsefærdigheder bliver dårligere og dårligere år for år. Det kan begivenheder som denne være med til at sætte fokus på.

Sensationelt: Næppe.

Identifikation: Har man børn i familien, eller arbejder man med børn enten som pædagog eller lærer, vil man kunne identificere sig med historien.

Eksklusivt: I skrivende stund er historien fortsat eksklusiv, men da der stadig er et lille stykke tid til arrangementet løber af stablen, kan det ikke udelukkes, at andre kunne finde på at lave historien.

Faldgruber:
- Det er vigtigt at billedesiden giver gjort spændende og indlevende
- Kræver grundigt forinterview med Sif for at man kan sikre at ramme den bedst mulige dag, hvor man kan følge hende i forbindelse med festivalen.
- Sif er en travl kvinde, og det er ikke sikkert, at hun ønsker at deltage -  medmindre at reportagen bliver offentliggjort.
- En løsning kunne dog være, at Sif kunne guide os videre en anden medarbejder eller frivillig, som arbejder med festivalen.