# data[].attributes.body
- formål: eleverne oplever hvad det gør ved en mundtlig præsentation, hvis tempoet er for langsomt eller hurtigt
- eleverne arbejder i grupper a 4
- en gruppe får en tekst. Halvdelen læser hurtigt op, den anden halvdel langsomt. Grupperne får 15 min til at øve
- grupperne fremlægger for klassen
- klassen skal gengive hvor meget de får med, når de hører enten en hurtig eller langsomt op. Der laves et handlingsplan på tavlen
- der sammenlignes med det historien egentlig handler om

# data[].attributes.body
Øvelse til toneleje for elever:

Man giver eleverne én kort tekst: Fx en Herman Bang tekst.

Grupper af 5:

Én i gruppen skal læse historien på på hver deres måde:

-      Uhyggelig

-      Sjov

-      Spændende/drama

-      Kedeligt/monotont

-      Sørgelig

Giv herefter feedback til hinanden, og snak om hvilke af de 8 elementer der blev brugt mest de forskellige stemninger. (tempo, pause, styrke, tryk, melodi, leje, artikulation, klang).

# data[].attributes.body
Underviseren finder en tekst, hvori der er en dialog (fx mellem en prinsesse og heks). Man går sammen to og to og læser en karakteristik højt hver, hvor man skifter toneleje ved spørgsmål og svar og alt efter den personlighed man er. Derefter bytter man roller og til sidst læser man begge karakterer op med fokus på de forskellige tonelejer.

# data[].attributes.body
Eleverne skal være opmærksom på, at tonefaldet i oplæsningen, ikke bliver for useriøst - her er det selvfølgelig vigtigt, hvilken klasse man går - indskolingen kontra mellemtrinnet/udskolingen.

# data[].attributes.body
Bede eleven om først at læse fortællingen op uden pauser, for at læse op efterfølgende med pauser. Her er det vigtigt, at eleven er opmærksom på pauserne.

# data[].attributes.body
Læser en tekst så hurtigt og så højt som muligt. Teksten skal være en lang kører uden punktum eller komma.

Derefter skal de læse teksten så langsomt og lavt som muligt. Her skal der tages højde for punktum og komma.

# data[].attributes.body
Eleverne starter med at få en tekst hvor alle tegnsætninger er fjernet, så skal teksten læses op to og to for hinanden. Derefter skal de sammen blive enige om hvor det ville være rart med pauser, og indsætte tegn. Teksten læses derefter igen og eleverne snakker om effekten af tegnsætningen. Så får eleverne den egentlige tekst med original tegnsætning som de læser, og der samles op på forskelle og ligheder.

# data[].attributes.body
Få eleverne til at skrive en sætning på et stykke papir med stedord, navneord, udsagnsord og tillægsord. Lad papirerne rotere rundt i klassen, og øv sig i par om at sætte tryk på ordene på skift.

# data[].attributes.body
Man kan fx give eleverne en tekst, hvor de skal understrege navneord. Når de har gjort det, kan de læse teksten igen, hvor de fokuserer på de ord, de har understreget. De kan øve sig i artikulation og hvor trykket skal lægges.

# data[].attributes.body
Følelserne i teksten skal øves.  Man laver en sætning, og eleverne skal ligge forskellige følelser ved oplæsning, f.eks. vred, ked af det, glad m.m
Eleverne kan snakke om hvorvidt disse følelser kræver en kraftig eller svag styrke under oplæsning.
Derefter kan eleverne læse op monotomt, og i grupper tale om hvordan fortællingen ændrer sig med og uden styrke.
Formålet er at eleverne bliver bevidste om, hvor vigtig styrken er for forståelsen af en fortælling.

# data[].attributes.body
Først kan man prøve at læse teksten højt så hurtigt man kan, så det bliver udtydeligt og mumlende.
Derefter kan man prøve at læse teksten igennem, hvor man ud-ta-ler alle stavelser og konsonanter ty-de-ligt.
Til sidst kan man finde en mellemvej, hvor man er bevidst om at tale tydeligt og artikulere, uden at det bliver overgjort.

# data[].attributes.body
Først fortælles historien monotont

Herefter vælges 3 følelser, som eleverne skal fortælle historien i.

Ex. Vrede, glæde, trist, spændt, overrasket.

Dette skal træne eleven i at lægge mærke til betydningen af tonefald og hvordan historien ændre sig fra følelse til følelse.

# data[].attributes.body
Man kan øve toneleje, ved at læse en tekst højt for hinanden. Først læser man teksten med samme toneleje hele vejen igennem. Herefter diskuteres virkningen af dette.

Når diskussionen er overstået, prøver man at læse samme tekst op, men med fokus på at overdrive skift i toneleje. Det kan være, hvis der er personer med i fortællingen, at man gengiver deres stemme og deres måde at tale på, som man tror den er.

Hvilken metode har den bedste virkning på oplæsningen, og forståelsen af denne?

# data[].attributes.body
En måde at øve pauser, er at oplæse en tekst. Først læses teksten uden pauser, hvorefter der tales om virkningen ved dette.
Herefter læses samme tekst, men hvor man overdriver med pauser. Oplæsningerne sammenlignes herefter.

# data[].attributes.body
øvelse: læs en tekst og ignorer alle punktummer og kommaer og læs i hurtigt tempo. efterfølgende i langsomt tempo med alle kommaer og punktummer, måske endda oplæsning med pauser mellem hvert ord.

øvelse: læs et Yahya Hassan digt - prøv at efterlign hans oplæsningsstil. øvelse af indlevelsen og forståelsen. kontrast mellem det monotone og det levende sprog. - tryk og tempo.

øvelse: overdriv din oplæsning af et valgt eventyr. - læg tryk på tillægsord.
- læg bagefter kun tryk på navneord, derefter kun udsagnsord, og til sidst tryk på alt eller intet.

øvelse: oplæsning af eventyr - 1 elev er fortælleren/oplæseren, andre elever er tekstens karakterer/roller

øvelse:
1 elev læser op
1 elev giver et resumé
1 elev giver respons/feedback.
til sidst byttes rollerne.

øvelse: syng den valgte tekst, fx et eventyr. Hvorfor var det svært?