# data[].attributes.headline
Formar per a la vida. El treball globalitzat.

# data[].attributes.subject
Formar per a la vida. El treball globalitzat.

# data[].attributes.body
"Aquesta nova manera d’ensenyar implica una nova fórmula organitzativa que requereix una gran capacitat de coordinació entre tots els professors, donat que es fuig de l’especialista en una única matèria, i a dins de l’aula, on s’afavoreix el treball per competències, la col·laboració i la participació activa dels alumnes".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El camp: cultius, formes de conreu, àrees i perímetres i maquinària agrària; bodegons de natura morta; el clima, les estacions i la lluna; els productes transgènics, els ecològics i els de proximitat; les formes de vida al camp, l'èxode rural i el turisme. I tot això en anglès, a excepció del refranyer popular.

El camp, aquí, és un contenidor, un centre d'interès o una excusa global. A dins s'hi troben tots els coneixements curriculars necessaris sense una fragmentació per matèries i des d'una perspectiva competencial i integral. Les noies i nois de 12 anys que abordin el camp seran subjectes d'una altra lògica acadèmica, potser més d'acord amb la realitat -que és global-, i amb la manera -natural- que l'ésser humà té d'observar, associar i expressar el món.
De la realitat als continguts
La tradició escolar ha dividit l'ensenyament en àmbits didàctics cada cop més aïllats i desconnectats entre si. El coneixement, però, no el trobem en parcel·les, sinó que està estructurat en nodes i format per una infinita xarxa de relacions amb la qual interactuem diàriament.

La proposta de la globalització com a principi pedagògic, concepte definit pel metge, psicòleg i pedagog Ovideo Decroly, es fonamenta en la manera en com nosaltres aprenem, i en especial, els nens i nenes. En el seu característic sincretisme, l'infant inicia el seu procés d'aprenentatge a través de la percepció. Segons Decroly, quan l'infant ha estat capaç de percebre la totalitat -per exemple, el camp-, la seva curiositat natural el portarà a investigar i descobrir-ne les parts -el clima, les estacions, els tipus de cultiu, la vida al camp...

Per al pedagog belga, la globalització és, doncs, la base de la transmissió del coneixement i del desenvolupament infantil. A la pràctica això vol dir no separar el coneixement en matèries, assignatures o lliçons, sinó transmetre'l a través de centres d'interès - el camp - que interrelacionen diverses disciplines (història, geografia, llengua, tecnologia, etc.).
Centres educatius innovadors
Avui a Catalunya són forces els centres que ensenyen a través de treballs globalitzats, ja sigui per projectes proposats pels alumnes o el mateix professorat com per projectes externs, a partir d'encàrrecs concrets d'entitats i institucions. L'objectiu final és oferir a l'alumnat una formació integral, entenent que la realitat és l'objecte fonamental d'estudi.

A l' Institut Quatre Cantons de Barcelona han implementat el treball globalitzat a l'ESO. En aquest centre que dirigeix Ramon Grau (podeu llegir una interessant entrevista publicada al web Fem escola), treballen diàriament les àrees de ciències socials, ciències naturals, tecnologia i educació visual i plàstica per centres d'interès (els conflictes, el bosc o el temps de les croades, entre d'altres). Les matemàtiques o la llengua, a més d'estudiar-se com a matèries, també es treballen en el context dels temes tractats. Cap llibre de text; zero deures a fer a casa. Exàmens? Sí, però també moltes exposicions orals, documents, etc. I tot, a través d'una plataforma virtual d'aprenentatge.

Més exemples els trobem en l' Institut Montgrós de Sant Pere de Ribes, l' Institut de Sils, el Mont Perdut de Terrassa, l' escola Jacint Verdaguer de Sant Sadurní d'Anoia o l' Institut Les Vinyes de Castellbisball, tots ells membres de la Xarxa de Centres Innovadors de l'ICE de la Universitat Autònoma de Barcelona.
La col·laboració, motor de canvi
Aquesta nova manera d'ensenyar implica una nova fórmula organitzativa que requereix una gran capacitat de coordinació entre tots els professors, donat que es fuig de l'especialista en una única matèria, i a dins de l' aula, on s'afavoreix el treball per competències, la col·laboració i la participació activa dels alumnes.

Però la col·laboració també es produeix amb altres agents socials i culturals, que poden arribar a proposar un treball globalitzat específic. La proposta s'emmarca en el món real i implica accions amb valor pràctic i intel·lectual. L'objectiu és passar de la repetició del discurs dels llibres de text a la generació compartida de coneixement.

L'Institut Quatre Cantons, per exemple, ha incorporat treballs globalitzats a proposta d'entitats com la Sala Beckett, el Museu Blau o la Fundació Vila Casas.
Aprendre a col·laborar, una necessitat de present i de futur
El treball globalitzat modifica els rols i les responsabilitats tradicionals en el centre educatiu i afavoreix que altres actors més enllà dels educatius es facin corresponsables de l'educació que reben els alumnes. Cal continuar fomentant projectes d'innovació compartits, articulats en xarxes horitzontals i flexibles que troben en les TIC el seu instrument més eficient.

En aquest sentit, i coincidint amb el desè aniversari dels Debats d'Educació, la Fundació Jaume Bofill i la Universitat Oberta de Catalunya posem en marxa els Debats d'Educació en Acció. Col·laborar per a Innovar amb l'objectiu de recollir i compartir les experiències més innovadores que s'estan duent a terme al nostre país a favor del canvi educatiu.

La iniciativa, que cerca la col·laboració de tota la comunitat educativa, es durà a terme a través d'un nou lloc web, que actuarà d'altaveu, i d'un esdeveniment que tindrà lloc el 15 de maig a l'Auditori del MACBA (Barcelona).

# data[].attributes.attachment_link.title
Formar per a la vida. El treball globalitzat - Blog de la Fundació Jaume Bofill

# data[].attributes.attachment_link.description
El camp: cultius, formes de conreu, àrees i perímetres i maquinària agrària; bodegons de natura morta; el clima, les estacions i la lluna; els productes transgènics, els ecològics i els de proximitat; les formes de vida al camp, l'èxode rural i el turisme. I tot això en anglès, a excepció del refranyer popular.

# data[].attributes.body
D'aquest curs he aprés noves maneres de com portar a terme l'educació globalitzada. He pogut veure, des de diferents punts de vista, que NO tot el que pensem que està globalitzat, ho està. A partir de la conferència del professor Hernández, se m'ha donat la oportunitat de poder reflexionar sobre el fet de  Globalitzar eb l'educació. Els mestres i les mestres som les persones que actuem com a guies de l'ensenyament-aprenentatge dels nostres alumnes. Els infants transformen la seva intuïció en coneixement amb la guia de la mestra. Ens hem d'implicar i crear escenaris nous d'aprenentatge per provocar interessos diferents en l'alumnat. Ens hem d'atrevir a fer coses diferents i permetre equivocar-nos, perquè només així serem capaços d'aorendre conceptes nous i mirades diferents junt amb els nostres nens, nenes i joves.

# data[].attributes.body
Durant aquesta última sessió, ens hem dedicat a desenvolupar el tema que ens ha tocat: el temps en l'etapa d'educació infantil.
Per a fer-ho, hem hagut de plasmar en una cartolina les nostres idees sobre la gestió del temps d'una manera globalitzada.
Hem escollit enfocar-ho a través d'un rellotge de sorra, el qual estava dividit en tres apartats: conceptes de temps gestionat de manera globalizada; problemes que ens trobem; i evidències d'escoles que ja ho posen en pràctica i es veuen els bons resultats.

# data[].attributes.body
Parlem de com enfocar els espais, la gestió del temps, el treball en equip, els processos d'aprenentatge i l'avaluació en un centre educatiu, cap a la mirada de l'educació globalitzada. Per fer això, per grups i etapes educatives, ens hem dedicat a desenvolupar un dels temes anteriors, en el meu cas la gestió del temps a l'etapa d'educació infantil.

# data[].attributes.body
Durant aquesta jornada, hem pogut escoltar el professor Fernando Hernández Hernández. Aquest ens ha estat parlant sobre el concepte de globalització en l'educació.
Després de la xerrada, hem tornat a fer els grups d'abans i hem remodelat la presentació que ja havíem fet, a partir dels conceptes que hem escoltat del professor Hernández.
D'aquesta conferència hem pogut extreure noves visions de l'educació globalitzada, tals com:
- No s'educa per a la vida, sinó que l'educació és vida en si mateixa.
- Hem de crear nous espais d'aprenentatge per a generar nous interessos en l'alumnat.

# data[].attributes.body
Assistir a aquestes activitats de l'Escola d'estiu Rosa Sensat, té com a objectiu conéixer diferents punts de vista, estratègies i eines per a avançar en la pràctica de l'ensenyament-aprenentatge globalitzat.

# data[].attributes.body
Per grups realitzem una presentació (pechakutxa) responent a preguntes relacionades amb el concepte de GLOBALITZACIÓ:
1. En què pensem quan escoltem parlar de globalitzar en educació?
2. Què vol dir per a nosaltres que el nen/a és un subjecte global?
3. Com es podria i s'hauria d'escoltar i interactuar amb aquesta identitat global?
4. Què significa per a nosaltres la idea d'aprenentatge com a possible procés global?

# data[].attributes.body
Presentació i primeres impressions sobre l'aprenentatge globalitzat