# data[].attributes.body
Religioon
Jumalad olid sumeri päritolu ning nad olid lihtinimesele lähemad, kui olid Egiptuse jumalad. Neil oli inimlikke iseloomujooni ja nad suutsid tunda emotsioone. Nad kuulusid panteoni (jumalkonda), neid kujutati suure pere või suguvõsana, kes elasid kõrgest soost ülikute elu.

Arhitektuur
Tsikuraatide (astmiktemplite) suursugusus tulenes sellest, et neid peeti jumalate kodadeks maa peal, ülemisel tasandil asus tempel jumala kujuga. Tsikuraadi tippu viisid trepid.
Ištari värav - oli värviliste tellistega kaetud Babüloni linnamüüri kaheksas värav. See oli linna peavärav ja see oli pühendatud armastusjumalanna Ištarile. Värav ehitati kuningas Nebukadnestar II valitsusajal. Sellel on sadu pinnast eenduvaid fantaasialoomi.
Niinive raamatukogu- kuningas Assurbanipal lõi Ninive raamatukogu eesmärgiga koguda kokku Mesopotaamia kirjasõna. Raamatukogus oli üle 20 000 savitahvli. mis on Vana-Idamaade ajaloo tähtsaimad tundmaõppimisallikad. Sealt leiti ka Gilgameši eepos.
Paabeli torn- e Etemenanki tsikuraat oli Babüloonia peajumal Mardukile pühendatud seitsmekorruseline pühamu.
Babüloni rippaiad- asusid Ištari värava ligiduses. Tegemist oli neljaastmelise terrassiga, mille võimsad kivi-platvormd olid kaetud paksu mullakihiga, mis võimaldas seal kasvatada puid. Seda loetakse ka üheks Seistmest maailmaimeks.

Kultuur
Sumerite kultuurisaavutuseks on maailma vanim eepos "Gilgameš", kiirkirja, ratta ja vankri kasutuselevõtt.
Kiilkiri- maailma esimene kiri. Kirjamärgid vajutati märja savi sisse rootükiga.
Gilgameši eepos-  on akadi eepos, mis räägib Gilgameši, Sumeri poolmüütilise valitseja kangelastegudest. See leiti Niinive raamatukogu varemetest ning see on 12l savitahvlil.

Kunst
Väga populaarsed olid reljeefid, mis kaunistasid paleede seinu. Need kujutasid võidetud lahinguid ja õukonnaelu. Valitsejad olid kujutatud suurematena ja külgvaates. Populaarsed olid ka jahistseenide ja loomade kujutamine.
Skulptuure loodi vähe, sest selles piirkonnas ei leidunud palju kivi ja seda pidi importima. Skulptuure loodi valitsejatest.  Silmad tehti suured ja sageli asetati nende süvenditesse teisest värvilisest materjalist silmamunad.
Mesopotaamlased olid ka osavad ehtekunstis. Nad oskasid töödelda väärismetalli ja valmistada kullast ning hõbedast ehteid ja muid esemeid.

# data[].attributes.body
Sumerid lõid Mesopotaamia vanima kõrgkultuuri. Tekkisid linnriigid Ur, Uruk ja Kiš. Linna keskel asus tsikuraat. Aja jooksul piirati linnad müüriga teiste linnriikide eest kaitseks. Müüridest välja jäid põllud, aiad ja karjamaad.
Igal linnriigil oli oma kaitsepühak, kellele oli pühendatud tsikuraat.
Linnriikide korraldus
Igat linnriiki juhtis oma kuningas ja valitsemises aitasid kaasa preestrid. Kuninga juhtida oli sõjavägi. Linna ümbritsevad suured maaalad kuulusid preestritele. Toimusid ka rahvakoosolekud, kus võisid osaleda vabad kodanikud (talupojad ja käsitöölised).

# data[].attributes.body
Mesopotaamia asus Tigrise ja Eufrati jõgede vahelisel alal. Tänapäeval asuvad Mesopotaamia aladel Iraak ja Süüria.

# data[].attributes.body
Akadi riik kujunes 2334-2193 eKr. Tähtsamaiks kuningaks oli Sargon I, kes ühendas Mesopotaamia oma võimu alla ja rajas Akadi riik. Akadi riigi lagunemise järel jagunesid akadid kahe riigi vahel - Babüloonia ja Assüüria vahel. Oma nime sai Akadi riik riigi pealinna Akadi järgi.

# data[].attributes.body
Mesopotaamia oli maavarade poolest vaene, kuid seal leidus palju savi ja pilliroogu. Savi rohkuse tõttu tuntakse seda ka kui savitsivilisatsiooni. Ülejäänud materjalide hankimiseks pidid mesopotaamlased suhtlema naaberaladega. Jõgede abil niisutamisest polnud kasu, sest jõed käituvad ettearvamatult, mistõttu loodi niisutuskanalid põllumajandustegevuseks.

# data[].attributes.body
Kujunes 1792-1595 e.Kr. Kuningas Hammurapi ühendas kogu Mesopotaamia oma võimu alla ja rajas Vana-Babüloonia riigi. Ta kehtestas seadused, mida tuntakse Hammurapi seadustekogu nime all.

# data[].attributes.body
Mesopotaamia väidetavalt sõjakaimad inimesed, assüürlased, asustasid Mesopotaamiat 9.-7. sajandil e.Kr. Assüürlaste valitsusajast on pärit ka Ninive raamatukogu, mille lasi asutada kuningas Assurbanipal eesmärgiga koguda kokku Mesopotaamia kirjasõna. Arenesid sõjaväelised ehitised: katapuldid ja piiramistornid. Riigi pealinn oli Assur, hiljem Ninive. Assüüria ajaloos eristatakse kolme ajajärku: Vana-, Kesk- ja Uus-Assüüria. Uus-Assüüria valitses mõne aastakümne vältel kogu Viljakat Poolkuud ja Egiptust, kuid alistus Uus-Babüloonia ja Meedia riikidele.

# data[].attributes.body
Uue-Babüloonia aeg valitses Mesopotaamias 626-539.a e.Kr. Kuningas Nebukadnetsar II rajas Paabeli torni ja Babüloni rippaiad. Sellest ajast pärineb ka Ištari peavärav.

# data[].attributes.body
Saddam Hussein oli Iraagi president aastatel 1979-2003 ja Iraagi peaminister 1979-1991 ja 1994-2003. Kuigi vormiliselt oli Hussein Iraagi president, valitses Iraagis tema valitsusajal diktatuur. Riigis valitses vasakpoolne Ba'athi partei, mida juhtis Saddam Hussein.
Hussein sündis 28.aprill 1937.a ja suri 30.detsember 2006.
2003.a kukutati Hussein USA ja tema liitlaste poolt Iraagi sõjas. Hiljem ta mõisteti surma, vangistati ja hukati 2006.aastal.  Iraagis loodud Eritribunal mõistis Husseini inimsusvastaste kuritegude eest 5. novembril 2006 surma poomise kaudu.

# data[].attributes.body
Keskkonnaprobleemid- kuna Iraaki loetakse ka õliriigiks, on seal suureks probleemiks õlisaaste. Samuti on probleemiks reostus. Nii meditsiini- kui linnajäätmete kogumiskohtades on suured epideemiariskid, sest seal ei ole piisavat jäätmekäsitlemisvõimalusi. Ka õhku, pinnasesse ja pinnaveese on sõjaajast imbunud mitmeid raskemetalle ja ohtlikke aineid.
Võitlus terrorismiga- Iraagis tegutseb terrorirühmitus ISIS ja samuti on probleeme Kurdistani Töölispartei vägivaldsete meeleavaldustega.
Kõlbmatud elamistingimused- palju piirkonnad on muutunud elamiskõlbmatuteks nii saaste kui sõjategevuse tõttu. Linnu ja külasid on tehtud maatasa sõjalistes võitlustes. Samuti on mitmelpool probleeme sanitaarsüsteemiga ning paljudel inimestel on probleeme puhta vee saamisega ja reoveest lahti saamisega.
Korruptsioon-Iraak võitleb korruptsiooniga juba Husseini kinnipüüdmisest. Vabariigi valitsuses on palju korrumpeerunuid juhte, kuid valitsuse enda sõnul hakkab korruptsiooniprobleem vaikselt lahenema.

# data[].attributes.body
Pärsia impeerium e Ahhemeniidide riik moodustus 6.saj e.Kr. See oli esimene Iraagi riik. Sinna kuulusid paljud Lähis-Ida riigid, k.a. Iraak. Pärsia impeeriumisse kuulus ka nt Egiptus ja Küpros ning hiilgelajal, u 500.a e., ka Kreeka, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riigid.  5. sajandil eKr elas Ahhemeniidide riigis ligikaudu 50 miljonit inimest ehk arvatavalt 45% maailma rahvastikust. Ahhemeniidide valitsemisele tegi lõpu Aleksander Suure vallutus 330 eKr.

# data[].attributes.body
7.saj p.Kr vallutas Pärsia (sh Iraagi) ala Kalifaat. Kalifaat oli islamiriik (araabia riik) Lähis-Idas, Kesk-Aasias ja Põhja-Aafrikas 7.-13.saj.
Enne Ummayyadide kalifaadi alla ühendamist, oli Mesopotaamia paganlik ala, mis jagunes erinevateks hõimudeks. Peale ühendamist muutus ala islamimeelseks ja ühendatuks.