# data[].attributes.body
El clima continental es situa a la Rússia Europea, a la major part d’Europa oriental i central, al centre i al nord-est dels Estats Units, i centre d’Europa i sud-est de Canadà. El clima continental està lluny de l’Equador per tant si que afecta al clima de aquella zona en concret fen-la més freda,  l’afecta amb gran variació de temperatures entre nit i dia.

# data[].attributes.body
Les temperatures del clima continental produeixen canvis bruscs a la temperatura ja que pot fer un hivern molt fred i gèlid a un estiu bastant calorós. A l’hivern la temperatura general pot ser de máxima  de més de deu grau al mes més càlid a menys de zero graus durant el mes més fred.  L'oscil·lació tèrmica és la diferència de la temperatura més alta i la més baixa en una zona, per tant l'oscil·lació tèrmica del clima continental  és gran. Depèn de quines zones continentals sí que hi han moltes hores d’insolació.

# data[].attributes.body
Les precipitacions d'aquest lloc són escasses durant tot l'any. Els mesos en què abunden més les precipitacions són els de juny, juliol i agost i els mesos en què escassegen més són gener, febrer i març.

Les precipitacions totals durant tot l'any són de 658 mm. Per això diem que són escasses, ja que es consideren així a aquestes quan no superen els 700mm al llarg de l'any. A trobar-se entre els 53-56ºN, aquest lloc està sota la influència dels anticiclons que fan que el temps sigui sec durant tot l'any.

# data[].attributes.body
Malgrat l’escassetat de les precipitacions, el cabal dels rius és considerable perquè recullen l’aigua de les planes per on circulen, i aixì es produeixen conques fluvials amb una gran superfície.

A l’hivern es gelen els rius.

# data[].attributes.headline
CLIMOGRAMA I EXPLICACIÓ DEL CLIMOGRAMA: (Guillem Anglada) 

# data[].attributes.subject
CLIMOGRAMA I EXPLICACIÓ DEL CLIMOGRAMA: (Guillem Anglada) 

# data[].attributes.body
El Climograma es la gráfica que representa sobre un mismo sistema de coordenadas la evolución de la temperatura y de la pluviosidad.

Les temperatures són generalment fredes, ja que el lloc parlem es troba entre 53-56ºlatidud N i a una altitud de 324M, que fa que no li arribi la influència de les brises marines. Les màximes es donen al juny, juliol i agost i les mínimes al desembre, gener i febrer, l'amplitud tèrmica que es dóna en aquest lugas és aproximadament d'uns 25ºC.

# data[].attributes.body
Cliqueu la + i teniu la possibilitat de buscar a Google i capturar imatges.

# data[].attributes.body
SITUACIÓ

Les temperatures sempre són molt altes i constants, la mitjana anual és superior a 25º perquè l’equador és la zona de la Terra on els rajos del sol incideixen amb més força, escalfen més un territori.

TEMPERATURES

Com veiem en el gràfic, la temperatura es manté constant al llarg de tot l’any. La temperatura varia molt poc 3ºC amunt o avall.

PRECIPITACIONS

Les precipitacions són molt abundants i freqüents, sovint torrencials però de curta durada. Es reuneixen al voltant de 2000 l/mm anuals.

La causa d’aquestes pluges són les altes temperatures i perquè les masses d’aire emmagatzemen gran quantitat d’humitat. Aquesta humitat elevada fa que quan baixa la temperatura, a la tarda perquè no dona el sol, plogui d’una manera torrencial que a vegades dura uns minuts i d’altres dies sencers.

El clima equatorial no té estacions diferenciades, ja hem dit abans que la temperatura es manté constant al llarg de tot l’any.

VEGETACIÓ

Debut a la gran quantitat de precipitacions, humitat i hores de sol fa que hi hagi una vegetació molt abundant i exuberant.

En el clima equatorial el paisatge típic és la selva, espais sempre verds, molt densos i amb arbres de gran alçada. La vegetació s’esglaona en altura, els arbres alts que poden arribar a superar els 40 m d’altura no deixen passar la llum fins a les plantes més petites. La poca llum que arriba al terra explica que hi hagi poques plantes tot i que es poden trobar lianes que viuen sobre les branques i troncs dels arbres.

Els arbres que viuen a la selva son molt variats. S’ha descobert que hi ha més de 11.000 espècies, que queden 4.000 per descobrir. Els científics diuen que hauran de passar aproximadament 300 anys fins que hagin descobert totes les espècies. Aquest gran nombre de plantes viu en aquest ecosistema perquè hi ha diferents graus d’humitat, que permeten el creixement d’una gran quantitat de plantes.

La selva més gran del món és la selva Amazónica situada a Amèrica del Sud. La seva extensió arriba a 7.000.000 Km2 repartits entre nous països. Brasil i Perú tenen la major extensió.

És una de les zones amb major biodiversitat del planeta. És considerada des de l’any 2011 una de les set meravelles del món. Avui dia la selva Amazònica té dos perills bàsics, el canvi climàtic i la desforestació, ja que l’esser humà extreu una gran quantitat dels recursos naturals de la selva.

FAUNA

A la selva hi ha moltes espècies d’animals però sobretot abunden els ocells, els rèptils i insectes. Els mamífers que abunden solen ser de petit tamany, i això els i dona mobilitat a l'hora d'utilitzar lianes, branques i moure's entre molta vegetació. Com que els mamífers solen ser de petit tamany, no són grans depredadors. Per això a l’Amazones és poden veure aus de vistosos colors perquè no tenen depredadors naturals.

Algunes espècies han desaparegut o estan en perill d'extinció a causa de l’explotació de boscos per extreure fusta i recursos minerals del sòl, això ha fet que moltes espècies perdin en el seu hàbitat natural. Alguns d’aquests animals en extinció són la granota de vidre, l’ocelot, el zopilot reial, la mona esquirol…

La granota de vidre és un amfibi que es troba sobretot al sud d’Amèrica. La part superior del seu cos és de color verd i la part de l’abdomen és transparent. S’alimenta d’insectes petits com mosques o mosquits.

L’ocelot es una espècie de mamífer carnívor. Es troba majoritàriament a Amèrica, principalment en llocs tropicals.

El zopilot reial és una au carronyera que és molt important perquè fa neteja de l’ambient ja que és un au carronyaire que s’alimenta dels animals morts de la selva.

La mona esquirol és un mamífer que viu a la selva amazònica.

# data[].attributes.body
CLIMOGRAMA: En el climograma podem veure que les temperatures son bastant altes i que son a partir de 14º, podem veure que les precipitacions en els mesos de juliol,agost i setembre son bastant altes. Al igual que en els mesos de gener-febrer-març-abril-maig- octubre- novembre i desembre les precipitacions son molt baixes. Els línia vermella  son els que indiquen la temperatura i les barres de color blau són el que indiquen les precipitacions.

# data[].attributes.headline
La Humitat: La humitat en aquest tipus de clima és relativament elevada amb presència constant de núvols. De mitjana, la humitat relativa en aquest clima sobrepassa el 75% vapor d’aigua a l’aire.

# data[].attributes.subject
La Humitat: La humitat en aquest tipus de clima és relativament elevada amb presència constant de núvols. De mitjana, la humitat relativa en aquest clima sobrepassa el 75% vapor d’aigua a l’aire.

# data[].attributes.headline
Explotació de la zona:AlanEls terrenys que s'utilitzen per a l'agricultura es troben localitzats en les planes litorals i en el fons de les valls també hi ha petites terres de conreu però la majoria són prats per a pastar el bestiar.Tradicionalment s'ha practicat el cultiu d'autoconsum, sembra d'ordi i sègol. Es fan cultius tipus horta de trèvol, blat de moro, alfals. L'explotació forestal juga un paper important dins de la indústria.I també hi ha molta explotació de ramaderia (Ovina i Bobina,per exemple la zona de Tasmània i Austràlia) i petites explotacions de productes artesans i petites indústries.

# data[].attributes.subject
Explotació de la zona:AlanEls terrenys que s'utilitzen per a l'agricultura es troben localitzats en les planes litorals i en el fons de les valls també hi ha petites terres de conreu però la majoria són prats per a pastar el bestiar.Tradicionalment s'ha practicat el cultiu d'autoconsum, sembra d'ordi i sègol. Es fan cultius tipus horta de trèvol, blat de moro, alfals. L'explotació forestal juga un paper important dins de la indústria.I també hi ha molta explotació de ramaderia (Ovina i Bobina,per exemple la zona de Tasmània i Austràlia) i petites explotacions de productes artesans i petites indústries.

# data[].attributes.headline
Flora del clima oceànic: Podem trobar boscos frondosos amb caducifolis, arbres com el roure i el faig. En alguns llocs la vegetació pot arribar a ser molt lignificada com els boscos de perennifòlies i coníferes com els pins. En altres llocs la flora s'ha adaptat per suportar el clima com per exemple en els boscos de coníferes i bor i alpines.

# data[].attributes.subject
Flora del clima oceànic: Podem trobar boscos frondosos amb caducifolis, arbres com el roure i el faig. En alguns llocs la vegetació pot arribar a ser molt lignificada com els boscos de perennifòlies i coníferes com els pins. En altres llocs la flora s'ha adaptat per suportar el clima com per exemple en els boscos de coníferes i bor i alpines.

# data[].attributes.headline
Fauna:La fauna del clima oceànic és molt diversa, perquè aquest tipus de clima es presenta en una gran varietat de continents.A la zona Europea podem trobar amfibis com les granotes i els gripaus, pel que fa a rèptils hi ha molt poca varietat com la serp de collaret o la vibora comú, a les zones boscoses gran varietat de rosegadors com ratolins o esquirols també hi ha una gran varietat de mamífers com ossos, porcs senglars ,llop ,gran varietat d’insectes i aus.A la zona de Sud-amèrica trobem espècies emblemàtiques de la zona com són os d'antulls i llop de l'erm que són grans mamífers, pel que fa a aus el tucán Andino i Colibríes, hi ha molt poca varietat d'amfibis com la granota marsupial i una gran varietat d'insectes com formigues i escarabat.

# data[].attributes.subject
Fauna:La fauna del clima oceànic és molt diversa, perquè aquest tipus de clima es presenta en una gran varietat de continents.A la zona Europea podem trobar amfibis com les granotes i els gripaus, pel que fa a rèptils hi ha molt poca varietat com la serp de collaret o la vibora comú, a les zones boscoses gran varietat de rosegadors com ratolins o esquirols també hi ha una gran varietat de mamífers com ossos, porcs senglars ,llop ,gran varietat d’insectes i aus.A la zona de Sud-amèrica trobem espècies emblemàtiques de la zona com són os d'antulls i llop de l'erm que són grans mamífers, pel que fa a aus el tucán Andino i Colibríes, hi ha molt poca varietat d'amfibis com la granota marsupial i una gran varietat d'insectes com formigues i escarabat.

# data[].attributes.headline
Pressió Atmosfèrica:Pressió atmosfèrica: pel fet que és un clima propi de latituds temperades, la pressió atmosfèrica en aquest tipus de regions és baixa, donada la seva proximitat amb el mar, tendint a disminuir a mesura que s'allunya de la costa, i augmenta cap els pols.

# data[].attributes.subject
Pressió Atmosfèrica:Pressió atmosfèrica: pel fet que és un clima propi de latituds temperades, la pressió atmosfèrica en aquest tipus de regions és baixa, donada la seva proximitat amb el mar, tendint a disminuir a mesura que s'allunya de la costa, i augmenta cap els pols.

# data[].attributes.body
Els hiverns són freds i els estius frescos amb una oscil·lació tèrmica(és la diferència de temperatura entre l’estiu i l'hivern petita)10 ° C de mitjana.

El clima oceànic el podem dividir en tres categories:

Subpolar oceànic. És un clima oceànic més fred, que té lloc a llocs propers a les zones polars, amb una oscil·lació anual molt escassa.

- Subpolar oceànic amb hiverns secs. Té menys de quatre mesos a l'any amb temperatura mitjana superior a 10 ° C (la resta dels mesos la mitjana està per sota d'aquest valor) i hiverns amb escasses precipitacions. És un clima poc comú.

- Oceànic mediterrani (estiu suau). La temperatura mitjana del mes més càlid no arriba als 22 ° C, però la mitjana està per sobre de 10 ° C   durant quatre mesos a l'any. És un clima de transició entre el mediterrani i l'oceànic

# data[].attributes.body
Clima oceànic és típic de les regions properes als oceans i a les illes on el vent bufa constantment cap al continent des de oceà. Hemisferi nord compren la costa occidental d'Europa(cornisa cantàbrica,illes britàniques,península escandinava ) i Amèrica del Nord(Canadà i una mica d'Estats Units)i en hemisferi Sud, la costa del Sud de Xile i Argentina(és una zona molt petita perquè incideix l'altura dels Andes), i la costa sud-est Austràlia, Tasmania i Nova Zelanda.

# data[].attributes.body
Encara hi ha diferències considerables degudes a l'efecte de la latitud, la temperatura mitjana dels climes oceànics se situen al voltant dels 10 ° C; els hiverns solen ser moderadament freds (temperatura mitjana 6 a 10 ° C) i els estius frescos (al voltant de 20 ° C). La proximitat a la mar i el seu efecte termoregulador determina una amplitud tèrmica anual més aviat petita (d'entre 10 i 12 ° C) Aquest clima té una insolació molt variable depèn de la ubicació de la zona, hi ha zones més càlides i zones molt calents.En Tasmània poden arribar als 40° i a les zones més properes als pols les temperatures són molt més baixes.

Els climes oceànics es caracteritzen per tenir importants pluges (que poden estar entre els 1000 i 2000 mm anuals) i aquestes en general es distribueixen al llarg de tot l'any, tot i que el màxim de vegades se situa durant l'hivern.

# data[].attributes.body
VENTS:

Els vents del clima oceànic són uns vents de mar cap a terra. Per això, són molt humits i porten moltes pluges, per tant les precipitacions són molt abundants i es produeixen en totes les estacions de l'any.

Un exemple de vent del clima oceànic és:

El vent més conegut I més constants de tots és el vent Helm: El Vent Helm és un vent que bufa a Cumbria, Anglaterra, un vent de nord-est que bufa pel vessant sud-occidental de la escarpament Cross Fell. És l'únic vent amb nom propi de les Illes Britàniques. Pot ser que el nom derivi de la paraula anglesa helmet, això és, elm o gorra de núvols que es forma per sobre de Cros Fell, conegut com el Helm Bar, des d'una línia de núvols sobre les valls poden predir i acompanyar 1 helm. És un exemple local d'un vent efecte föhn fort que bufa vessant avall en sotavent de barreres muntanya

Rius:

Els rius dels climes oceànics tenen com a característiques principal que son molt cabalosos és a dir que porten una gran quantitat d'aigua gairebé tot l’any. La segona característica es que tot desembocan en l'oceà atlàntic però neixen en diferents serralades.

Alguns dels rius que hi ha en el clima oceànic són el Loria: El riu Loira és un llarg riu europeu del vessant atlàntic que discorre únicament per França. Amb una longitud de gairebé 1006 km és el més llarg de país.

El riu Sena és un curs d'aigua europeu del vessant atlàntic que discorre únicament per França. Amb una longitud de gairebé 776 km és el tercer més ºllarg de país. El Rin:

El riu Rin és un important riu d'Europa, la via fluvial més utilitzada de la Unió Europea. Amb una longitud de 1230 km, és navegable en un tram de 883 km entre Basilea i el seu delta al mar de el Nord. el seu cabal mitjà és de 2.100 m³ / s, i forma un delta comú amb el riu Mosa. Elba:

El riu Elba és un dels principals rius de l'Europa central, el segon més llarg dels que desemboquen al mar de el Nord, després del Rhin. Es troba íntegrament en el territori de la Unió Europea.

El riu Tàmesi és un riu de el sud d'Anglaterra. Neix al comtat de Gloucestershire, passa per Oxford, Eton i Londres i desemboca al mar de el Nord. La seva longitud es de 346 km. Avui dia és el riu més important d'Anglaterra i la principal font de proveïment d'aigua a Londres.

# data[].attributes.body
El clima desèrtic es troba en àrees seques i properes a l'Equador. Per exemple al Nord d'Àfrica i el Sud Est Asiàtic. És a dir, en zones on el sol hi toca directe i perpendicularment. Cosa que provoca un clima calorós.

# data[].attributes.body
Sovint les temperatures són molt altes durant el dia, poden arribar als 40º o 50ºC. Però a les nits les temperatures baixen fins als 0º o -10ºC. Això significa que hi ha grans oscil·lacions entre el dia i la nit.

# data[].attributes.body
Les precipitacions al desert són escasses i irregulars, o pràcticament nul·les. Més o menys, tots els mesos són secs. Les precipitacions, poden ser de tan sols 1 mm, i en general no arriben als 300 mm. Mentre que aquí, a Catalunya, les precipitacions poden superar els 1.000 mm.

# data[].attributes.body
Al desert no hi ha gaires rius. Els que hi ha, són amb poc cabal, ja quasi mai plou. Però hi ha una excepció: el Riu Nil, que neix a Burundi i desemboca al Mediterrani. És extrany que un riu tan gran, passi per una zona tan calorosa. Però, com que el Nil, neix a les terres de Tanganica, unes terres on hi plou bastant, pot seguir cabalós per zones desèrtiques, sense assecar-se.

# data[].attributes.body
De vegades, també podem trobar oassis o wadis:

# data[].attributes.body
Els rius són en general curts, de poc cabal, i amb moltes èpoques d’estiatge              (és el període d'aigües baixes, qué te a veure amb les poques precipitacions) qué a vegades durant un any. Se li diuen rambles mediterránies.

# data[].attributes.body
Les precipitacions al clima mediterrani són poques, comparades amb altres climes i són irregulars, irregulars vol dir qué a vegades hi ha pluges i a vegades no. Es concentren a la primavera i la tardor. A l’estiu no acostuma a ploure.  D'altre vanda als mesos d'hivern pot arribar a gelar.

Aixo és un exemple d’un climograma mediterrani, qué mostra les precipitacions i temperatures d’un any.

# data[].attributes.headline
Els vents al clima mediterrani de La península Ibérica: (Lucía Cabrera)

# data[].attributes.subject
Els vents al clima mediterrani de La península Ibérica: (Lucía Cabrera)

# data[].attributes.body
Un d’ells és el vent Mestral, aquest vent afecta a les terres del Ebre, i  ve del nord-est. Aquest vent te diferents característiques, és fort i fred, i pot durar bastants dies amb una força de més de 200 km/h.

Després está Tramuntana qué és un dels vents més populars al mediterrani. Aquest vent ve del nord i afecta majoritàriament  a les costes de les Illes Balears i a Catalunya. Com el vent Mestral és un vent fort i fred i pot durar molts dies amb una força de 200 km/h.

Llevant també afecta a Catalunya i al País Valencià, Illes Balears, mar d’Alboran i l’estret de Gibraltar, és un vent qué vent procedent del mar. Llevant és un vent humit i fred, pero també depèn de la situació en la qué és troben les masses d’aire, perquè poden provocar fortes nevades.

El vent Marinada és més suau qué els anteriors, bufa de mar cap a terra durant el día.

Ponent és un vent qué ve de l’oest i afecta a Catalunya i a la Península Ibérica. Fa unes ventades fortes i moderades, pero a l’estiu és un vent sec.

.

# data[].attributes.body
El clima al Polar està situat a les dues puntes de la Terra, és a dir, als dos pols i a l'Àrtic. El clima es troba afectat perquè els rajos solars arriben inclinats a la superfície terrestre, o sigui que no els hi arriba directament a aquella zona, i cada raig ha d’escalfar molt de territori i no donen temperatures altes. és a dir menys calor, molt més fred.

# data[].attributes.body
Precipitacions diferents segons la zona, al clima tropical humit les precipitacions abundants tot l’any però al clima tropical sec,  les precipitacions son abundants només durant l’estació de juliol-octubre.  En un climograma podem veure que les precipitacions en el clima tropical (en  general) són més fortes els mesos de Gener,Febrer,Març,Octubre,
Novembre i  Desembre.

# data[].attributes.body
La seva temperatura mitjana entre 20 i 30ºC   , això vol dir que no hi ha estacions com les nostres(hivern,primavera….) si tu vas a un clima tropical es igual si és a l'estiu o a l’hivern. A més, la variació de temperatures al llarg del dia és molt alta , fins al punt que l'oscil·lació tèrmica diària pot superar a l'oscil·lació tèrmica anual. oscil·len entre els 18 ° i els 22 ° C.   Major amplitud tèrmica, que en les àrees equatorials, entre 5 i 10ºC.

# data[].attributes.body
La flora del clima continental es coneix com a ecosistema taigà o bosc de confiteres ja que els boscos són compostos per arbres de gran dimensió i summament resistents a les temperatures baixes . Cedres, bedolls, xiprers, avets, pins, sequoies, ginebres, kauris i teixos són la flora típica del clima continental, de manera que s'ha convertit en el bioma més frondós gràcies al fet que les seves fulles perennes fan que estigui verd tot l'any. Si bé és predominant aquest tipus de plantes, no s'escapa de la diversitat que pugui existir per adaptacions locals a el medi ambient. És així com aquests grans territoris estan coberts per una flora de trets comuns però al seu torn amb plantes d'origen local.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Tropical and subtropical coniferous forests

# data[].attributes.body
L'ecosistema de la fauna és bastant ric ja que hi ha una gran presencia de mamífers, aus, insectes i rèptils. Això es deu al fet que, a l'existir una important varietat d'espècies vegetals presents en el bioma taiga, hi ha diversitat d'aliments per a les diferents espècies i la temperatura és agradable per ells.

Ós, llop, alci, mostela, gat salvatge, esquirol, linx, cérvol, guineu i conill són algunes de les principals espècies que conformen la fauna que fa vida als territoris de clima continental.

També hi ha una gran varietat d'aus, entre les quals destaquen els mussols i el falcó. Pel que fa a rèptils, abunden les serps, salamandres, granotes i cucs, entre d'altres.

Els insectes com cucs i papallones també són presents en aquest tipus de clima. És important precisar que moltes espècies animals emigren a zones més càlides durant l'hivern, o hibernar que és l'estat de letargia en què alguns animals es submergeixen durant els mesos d’hivern per poder resistir les baixes temperatures.

# data[].attributes.body
Els oasis són embassaments amb poca aigua. Es formen a partir de rius o aqüífers.

# data[].attributes.body
Els wadis són cursos d’aigua que  estan secs tot l’any, només s’omplen quan plou. 

# data[].attributes.body
Normalment al Polar no hi ha precipitacions, pràcticament són nul·les, però les vegades que cau no són en forma de pluja, sinó en forma sòlida, o sigui en forma de neu, però en aquesta hi ha llocs molt plujosos com ocorre en la banda occidental de la tundra d'Islàndia. Per saber la temperatura de l’aigua, podem recórrer als climogrames aquàtics, com ara el climograma que hi ha a continuació.

# data[].attributes.body
Vegetació: En el Desert hi ha molt poca vegetació: (cactus, palmeres,etc..), excepte als oasis.

Fauna: La fauna del desert es escassa (que no és una quantitat normal) i poc variada:

Serps

Escorpins

Llangardaixos

Camells

Gaselles

Dromedaris

Paisatges Naturals del Desert:

# data[].attributes.body
Aquesta zona es caracteritza per al seu vent. Quan aquests es presenten, solen ser torbs, aquests vents són molt forts, en els quals, la majoria de vegades estan carregats de neu, en les fortes tempestes. Els animals que viuen allà són capaços de submergir-se 600 m per alimentar-se.

# data[].attributes.body
Les temperatures als pols «polar» són molt baixes, gràcies al fet que els rajos solars arriben molt inclinats respecte a la superfície terrestre. La temperatura mínima al polar és normalment de -10C i una mínima de -42C. L'oscil·lació tèrmica «També anomenada amplitud tèrmica, és la diferència entre la temperatura més baixa registrada i la temperatura més alta » al Polar no és gaire gran, ja que la diferència entre la temperatura mínima i màxima és de -30C. Per saber l’osilacció tèrmica o bé per saber la temperatura que hi ha al polar al llarg del any, fem servir un climograma.

# data[].attributes.body
Els pols estan "formats" o en contenen molts rius, els quals es formen gràcies a quan es descongelen els llacs i ajuden a fer arribar l'aigua al mar. El més conegut és el riu Turuján. Tots els altres rius tenen noms desconeguts, tot i que la majoria de la gent els coneix gràcies a noms inventats. Tot i que aquests rius no tenen molta aigua, gràcies al fet que la majoria està convertida o bé en neu o en gel.

# data[].attributes.body
Sí que és veritat que al polar no hi ha moltes espècies d'animals, ja que allà hi ha un clima molt fred, i els animals que hi són allà, estan adaptats o acostumats a viure en un lloc fred. D'aquests animals destaquen els óssos polars, que sota la pell dels es troba una gruixuda capa de greix que els protegeix del fred. Tanmateix, com veurem després, el pelatge dels óssos polars es considera una meravella pel que fa a la captació i retenció de la calor.
També hi han les foques que són mamífers marins, adaptats a viure en aquests llocs gràcies a la seva pell gruixuda, que fa que produeixi la calor.
Ocupació i intervenció de l'home al Polar: De moment l’home no ha «editat» l’entorn, és a dir que només han fet l necessari per sobreviure. És a dir que tothom necessita una residència per a poder viure còmodament a un lloc com el polar . Però a part d'això, un dels grans problemes que hi ha en aquests llocs, és el canvi climàtic, ja que la calor que s'està produint afecta molt a aquests animals, ja que necessiten fred i ara fa massa calo, fa que el gel es desfaci, i els animals acostumats i adaptats a viure amb aquest tipus de clima, es morin a poc a poc. Quan el gel es desfà o es trenca per culpa de la calor, fa que alguns individus «animals» que viuen allà se separin dels seus descendents, o bé la seva mare, o bé el seu pare.

# data[].attributes.body
Les regions Polars contenen una flora quasi exclusiva. Es caracteritza per adaptar-se a un entorn més fred per a la seva resistència. Els vegetals millor adaptats a la climatologia àrtica, són els LÍQUENES que estan constituïts per fongs i algues. La meitat fong li proporciona l'adaptació a aquest clima, i la meitat alga s'encarrega de l'alimentació i dels subministres.
També està la molsa, al Polar ni ha 75 espècies diferents.

Les algues s'han especialitzat en viure fora dels entorns aquàtics ja que les condicions d'humitat són favorables. Aquesta seria la Flora del POLAR, ja que no moltes plantes poden sobreviure en aquest entorn.