# data[].attributes.body
brojne kemikalije odlaze u tlo što utječe i na onečišćenje podzemnih voda

# data[].attributes.body
ugrožena staništa brojnih životinja i biljaka

# data[].attributes.body
Fukushima

# data[].attributes.body
Černobil

# data[].attributes.body
nafta

# data[].attributes.body
plastika

# data[].attributes.body
sumporna i dušična kiselina snose najveću odgovornost za kiselost kiše

# data[].attributes.body
štete obično nastaju sasvim daleko od stvarnih štetnih izvora

# data[].attributes.body
glavni uzročnici kiselih kiša: termoelektrane, dim iz kućanstva i ispušni plinovi u prometu...

# data[].attributes.body
pH vrijednost kisele kiše iznosi u prosjeku 4 do 4,5

# data[].attributes.body
padaline zagađene sumpornim i dušičnim oksidima i drugim kemijskim spojevima

# data[].attributes.body
Protokol iz Kyota radi smanjivanja emisije ugljikova dioksida i drugih stakleničkih plinova

# data[].attributes.body
zbog povećanog stvaranja ugljikova dioksida industrijskim procesima, zbog izgaranja fosilnih goriva i uništavanja šuma staklenički učinak se povećava i dovodi do općeg zagrijavanja atmosfere

# data[].attributes.body
da nema efekta staklenika, temperatura bi na Zemlji bila –73 °C

# data[].attributes.body
zagrijavanje Zemljine površine i donjih slojeva atmosfere selektivnim propuštanjem zračenja

# data[].attributes.body
u Montrealu 1987. potpisan protokol kojim se predviđalo 50%-tno smanjenje proizvodnje freona do 1998.

# data[].attributes.body
nastale zbog ispuštanja plinovitih halogeniranih ugljikovodika, freona i halona

# data[].attributes.body
prodor ultraljubičastog zračenja na Zemlju

# data[].attributes.body
iznad polarnoga predjela južne polutke u proljeće (rujan, listopad), a kasnije potkraj proljeća i iznad polarnih predjela sjeverne polutke

# data[].attributes.body
područja izrazito prorijeđenog stratosferskog ozona