# data[].attributes.body
Gruppe 8 - spørsmål 3
Barnehagens modell er svært ressurskrevende. Er ikke ønskelig for skolesektor. Geografiske nettverk bør brukes videre. Inndelingen bør bygges på naturlig geografiske regioner innenfor Viken som en har,, eks Hallingdal,  men inndelingen kan endre senere når det anses formålstjenlig.

# data[].attributes.body
Hvordan er UH sektoren organisert for å kreditere godt arbeid ute i skolene. Det er stor kvalitetsforskjell og  det oppleves at kvalifikasjonene til å være gode veiledere i praksisfeltet ike er nok verdsatt i utdanningsinstitusjonene der publikasjoner  "gjelder" mer. Dette bør snakkes mer om, for det er en taus kunnskap og rosa elefant i samarbeidet mellom UH og kommunene.

# data[].attributes.body
Skolebasert kompetanseheving
- utviklingsarbeid som skolens ledelse og mange lærere er felles involvert i
- at skoleeier er involvert i utviklingsprosesser
- at fellestiltak blir tatt tilbake til skolene systematisk

# data[].attributes.body
Skolebasert kompetanseutvikling: En del av skolene/skoleeierne ønsker etterutdanning i fag. Er da krevende å få det til å bli skolebasert dvs omfatte hele skolen. Andre har valgt områder som angår hele skolen. Vår oppfatning er at man forstår skolebasert kompetanseutvikling som et arbeid som springer ut av skolens behov, med bakgrunn i definerte behov og der kompetanse deles.

# data[].attributes.body
Oppgave 1; Litt varierende erfaringer, noe har blitt forbedret underveis. Viktig å kunne bruke tid. Forutsetningene er ulike; Akershus har mange ulike UH. Andre forholder seg til en UH. Det å bli kjent tar tid. Erfaringer med koordinator-ressurs er positiv og ses som helt avgjørende for kvaliteten på tiltakene. Akershus og Østfold har litt ulik organisering av denne funksjonen, begge fylker med god erfaring. Dette må videreføres og vi ser det som nødvendig at noe av midlene kan brukes til koordinering (mellom UH og skoleeier/skole.

# data[].attributes.body
Gruppe 13
Utgangspunktet må være en analyse på skolenivå i forhold til hva som er behovet. Skolen må definere sitt behov.
Skoleeier har et ansvar for å lage et system for kompetanseutviklinga.
Vi trenger bedre strukturer for dette.

# data[].attributes.body
eks: dybdelæring i matematikk - fikk to tilbydere og valgte en utenfor region
Hva med når UH ikke leverer: Har opplevd å melde fra og det har blitt tatt godt tak i.
Er opptatt av at kvalitet
Forventingsavklaringer er avgjørende.
UH sektoren må ha folk som kjenner praksisfeltet som kan være med å vurdere hva skolene trenger sammen med skolene.
Hvor godt samarbeider UH sektoren? Tilbyr de hvarandre når de ikke selv kan svare på en bestilling?

# data[].attributes.body
Skolebasert kompetanseutvikling
kompetanseutvikling basert på skolens behov. profesjonsfellesskapet på den enkelte skole.
Oppgave 1.
Partnerskap. vi kan ikke sammenligne, da det er en ny samarbeidsform. Ordningen er lagt opp til til at det blir et bedre samarbeid og har mer kjennskap til hverandre, man er tydeligere bestillere, som gjør at det treffer bedre. Kommunene har kartlagt behov.

# data[].attributes.body
Skolebasert kompetanseutvikling. Skoleeier/skolelederne må definere behovene og drive prosessene.

# data[].attributes.body
Partnerskap mellom UH og eiere. Årsaker til positiv utvikling:
- begge parter prøver ut ulike modeller for partnerskap
- noen UH-miljøer oppfatter dette som en utprøving av fremtidig arbeid og samarbeid
- både eiere og UH oppfatter partnerskap som noe annet enn en «bestiller-utfører-modell»
- det er gitt tydelige signaler om at samarbeidet skal være et partnerskap
- tydelighet om hva pengene brukes til og en felles forståelse av ressursbruk
- eierne fyller en tydeligere rolle i partnerskapet
- partene bidrar begge to med faglig innhold og kvalitet i partnerskapet

# data[].attributes.body
Hva er gevinsten ved å gjøre kravet om nettverk absolutt?

# data[].attributes.body
Nettverkene kan fange opp samsvarende behov i forskjellige regioner.
Må være kollektiv tenkning.
Nettverk også innad i store kommuner.

# data[].attributes.body
God koordinering av nettverkene.
Samarbeid med UH utenfor region: God erfaring - når lokale UH aktører ikke kan levere det skolene /skoleeier ønsker.
Kun positiv tilbakemelding i vår region

# data[].attributes.body
Bra med geografiske nettverk.
Viktig med lederutvikling.
Logistikkutfordringer.
Må ha gode fagtilbud som favner alle.

# data[].attributes.body
Kommunene har bedre bestillingskompetanse

# data[].attributes.body
Oppgave  1)
Flere rammer har kommet på plass. Dette  tvinger frem et samarbeid.
Ordningen har vart en stund, samarbeidet har startet opp og man har høstet noen erfaringer.
Kommunene har kartlagt sine behov og kommet med bestillinger til  UH.
Oppgave 2)
Kompetanseutvikling styres av behovene på hver enkelt skole/kommune/region.
Bygge kollektiv kapasitet på hver enkelt skole.
3)
Både geografi og felles behov er suksesskriterier.
Fordeler ved geografiske nettverk er nærhet. Ulempen ved dette kan være at behovene er ulike.

# data[].attributes.body
GRUPPE 2.
geografiske nettverk en fordel og ønskelig.
viktig at det er basert på behov og ønsker
tidspunkt for når man skal melde inn behov og ønske
ulempen er nok for FM for de må ut til flere med geografiske nettverk

# data[].attributes.body
Oppgave 3:
geografiske nettverk:
positivt: nærhet, praktisk
negativt: reisevei for distriktskommuner

nettverk basert på tema/utviklingsområder:
positivt: fokusert satsing over tid,
negativt: UH kan oppleves som for langt fra praksisfeltet, krevende å tilpasse/justere så det treffer både skoler og UH like godt. Ulike deler av UH har også forstått oppdraget ulikt.

Oppgave 2:
må primært skje på den enkelte skole, i personalet på en skole - ta utgangspunkt i kulturen og kompetansen på den konkrete skolen

Oppgave 1:
Ja, positiv utvikling, men det tar tid å finne den ultimate formen. Viktig å gjøre det enkelt for småkommuner med små skoler for å redusere kostnader med reisevei, belastning ved fravær etc. Må tilpasses kommunen.
Fungerer ikke godt for barnehager i utkantkommuner, med krav om at det skal være samarbeid med UH i Oslo og Viken.

# data[].attributes.body
Hensikt med å møtes : Hvorfor ? Er det på grunn av UH sitt behov ? Stor fordel for de små kommunene. Partnerskap er en suksessfaktor. Økonomi er en faktor, alle har ikke råd til å ha ansette utviklingsveiledere. Det er et overordna system for god ledelse og bestilling
Geografisk : fordeler : fort gjort å treffes. Kjente nettverk- lettere å planlegge.
Ulemper : Mindretallet kan bli lite hørt, og kan gå utover små kommuner.

Konklusjon : geografi er OK, men den enkelte kommunes behov bør kunne gå foran i valg av tema.

# data[].attributes.body
Deltagelse
Mål, mandat, felles plan
Avklart forventninger
Bruke eksisterende nettverk i regionene

# data[].attributes.body
Behovet er kommunisert, forstått og levert  etter bestillingen.
Hvem definerer behovet? UH bør utfordre dette.

# data[].attributes.body
Geografiske vs. tematiske nettverk:
- kortere vei, lettere å møtes
- har hittil opplevd at nærliggende kommuner er mindre ulike enn forventet
- geografisk nærhet har gitt mulighet til å gjennomføre større fellestiltak, bl.a. ved oppstart av arbeid på skolene
- vi ser ingen motsetning mellom geografiske og tematiske nettverk
- det er en fordel med felles tematikk innen enkeltkommuner

# data[].attributes.body
«Partnerskap mellom UH og eiere er i positiv utvikling» (Udir)Hva kan være årsakene til dette?

# data[].attributes.body
Hva legger dere i begrepet?

# data[].attributes.body
Nåværende nettverk tar utgangspunkt i eksisterende geografiske regioner og/eller etablerte samarbeid mellom kommuner. Hva er suksesskriteriene for gode nettverk?

Diskuter fordeler og ulemper med:

•geografiske nettverk

•nettverk basert på tema/utviklingsområder