# data[].attributes.headline
שבוע עננים מידע, ספרים יצירות מהבלוג של מיטל כספי בורשטיין

# data[].attributes.subject
שבוע עננים מידע, ספרים יצירות מהבלוג של מיטל כספי בורשטיין

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נחשפתי לספר כשחיפשתי ספרי ילדים באחד האתרים שאני אוהבת, קראתי קטן קצר ממנו והתאהבתי לגמרי!

אז קראנו, ציירנו וצבענו

ובין לבין החלטתי שאלמד אותם על עננים ..

התחלנו בחמישה סוגי עננים: ענני נוצה, ענני סופת רעמים, ענני שכבות, ענני ערמות וענני כבשים. למדנו על ההבדלים ביניהם, שוחחנו על דרך היווצרותם ולמדנו מהו מחזור המים בטבע.

התחלנו בתצפית יומיומית על העננים, ציירנו אותם, שיימנו אותם, התייחסנו למזג האוויר באותו היום ותיעדנו בחוברת קטנה.

כתבנו את המילה ענן ועבדנו עם פלסטלינה לחיזוק מוטוריקה עדינה.

יצרנו עננים מקסימים מלֶבֶד שיהפכו בעתיד למובייל מתוק לדור. ﻿

ל מדנו על היווצרות הגשם בשני אופנים - תחילה הרתחנו מים והנחנו צלחת מעל הסיר - ראינו את אדי המים עולים מעלה, נוגעים בצלחת הקרה ואת היווצרות הטיפות.

המשכנו בניסוי מקסים המראה את היווצרות המים בענן וירידת המים מטה כמו גשם. הסברתי לילדים שהמים הם כמו האוויר וקצף הגילוח הוא כמו העננים וכשעננים רוויים במים - הם מייצרים גשם.

דיברנו על כבד - קל, חם- קר-קפוא.

על השפעת הטמפרטורה בהיווצרות גשם / ברד / שלג ועוד..

צנצנת עם מים בטמפרטורת החדר

מזרק קטן להזרקת צבעי המאכל

פתרנו תרגילי חיבור וחיסור "מעוננים".

יצרנו משקפת לצפייה בעננים

תיעדנו את הענן שראינו והתייחסנו גם למזג האוויר באותו היום.

הילדים קבלו משימה למתוח קו בין סוג הענן לבין מאפייניו וכשסיימנו יצרנו את העננים שלמדנו עליהם.
השתמשנו ב:
דבק
קצף גילוח
מקלות אוזניים לערבוב ויצירה
וצמר גפן ליצירת ענני נוצה.

כך למעשה סיימנו את שבוע העננים הנהדר הזה!

הסבר על הניסויים -
התחלתי בניסוי עם הקומקום כדי שהילדים יבינו היטב את מחזור המים בטבע. אח״כ הבן שלי ניסה להבין באיזה שלב המים יורדים מהענן ולמה לא נשארים שם. הניסוי עם קצף הגילוח הראה לו שבשלב מסוים כשיש מספיק טיפות מים שמתחברות אחת לשנייה ויוצרות משקל, הגשם יורד. השתמשתי במים צבעוניים כדי שזה יהיה בולט וברור.
המשכתי בניסוי עם הגפרור והבקבוק, כי הם רצו לראות ענו מקרוב כביכול .. הרתחתי מים ומילאתי את הצנצנת ב1/3 מים רותחים, סגרתי במכסה והנחתי עליו קוביות קרח כדי ליצור הבדלי טמפרטורה ואדי מים. הדלקתי גפרורים והכנסתי פנימה. כשפתחנו את המכסה ראינו "עננים".

# data[].attributes.attachment_link.description
נחשפתי לספר כשחיפשתי ספרי ילדים באחד האתרים שאני אוהבת, קראתי קטן קצר ממנו והתאהבתי לגמרי! אז קראנו, ציירנו וצבענו ובין לבין החלטתי שאלמד אותם על עננים .. התחלנו בחמישה סוגי עננים: ענני נוצה, ענני סופת רעמים, ענני שכבות, ענני ערמות וענני כבשים. למדנו על ההבדלים ביניהם, שוחחנו על דרך היווצרותם ולמדנו מהו מחזור המים בטבע.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לא, אי אפשר לשבת על ענן בלי ליפול. הגוף שלנו כבד יותר מהעננים. העננים עשויים מאדי מים, שזה סוג של גז כמו שאויר סוג של גז. אי אפשר לשבת על ענן כמו שאי אפשר לשבת על אויר או על עשן.

למרות שאי אפשר לשבת על ענן, באמת מתחשק לעשות את זה, כי העננים נראים מאוד נוחים ורכים.

# data[].attributes.attachment_link.title
אפשר לשבת על ענן בלי ליפול? | למה!

# data[].attributes.attachment_link.description
לא, אי אפשר לשבת על ענן בלי ליפול. הגוף שלנו כבד יותר מהעננים. העננים עשויים מאדי מים, שזה סוג של גז כמו שאויר סוג של גז. אי אפשר לשבת על ענן כמו שאי אפשר לשבת על אויר או על עשן. למרות שאי אפשר לשבת על ענן, באמת מתחשק לעשות את זה, כי העננים נראים מאוד נוחים ורכים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ענן הוא צבר של טיפות מים או גבישי קרח קטנים שמרחף באטמוספרה של כדור הארץ. הוא יכול להיווצר בהרבה דרכים, שתלויות בגורמים סביבתיים כמו טמפרטורה, זרימת אוויר, כמות המים באוויר, עוצמת השמש באזור ועוד. עם זאת, יש בתהליך כמה שלבים חשובים שאפשר להסביר בפשטות.

השלב הראשון בהיווצרותו של ענן היא העלייה בכמות אדי המים באוויר (לחות): בדרך כלל בהשפעת קרני השמש שמחממות את האדמה או הים ומאדות את המים. קרני השמש מחממות גם את האוויר, שהופך דליל יותר ומתחיל לעלות למעלה ביחד עם אדי המים, לגובה שבו האוויר קר יותר. ככל שעולים בגובה, לחץ האוויר פוחת והוא מתפשט, ובמהלך ההתפשטות האוויר ואדי המים מתקררים. אם הם מתקררים מספיק, אדי המים יכולים להתעבות לטיפות או לגבישי קרח קטנים וליצור ענן.

זרימת אוויר חם (תרמיקה) יוצרת עננים | האיור לקוח מוויקיפדיה; נוצר בידי
Dake

קיימות הרבה מאוד דרכים שבהן אוויר חם יכול לעלות למעלה. כשאוויר מתחמם, הצפיפות שלו קטנה ולכן הוא מתחיל לעלות באופן אנכי מעל האוויר הקר והצפוף, כמו שקורה כשבועת אוויר עולה במים מאחר שהמים צפופים יותר. הזרימה הזאת נקראת תרמיקה והיא מתרחשת בעיקר בחלק התחתון של האטמוספרה, כלומר קרוב לפני כדור הארץ. ציפורים נוהגות לרכוב על זרמי האוויר הללו כדי לעלות למעלה בקלות ולדאות למרחקים ארוכים, וגם אנשים עושים זאת בימינו עם מצנחי רחיפה.

באזורים הרריים התהליך שונה מעט - האוויר החם נע עד שהוא מגיע למדרונות ההרים ומתקרר כשהוא "מטפס" על צד ההר ובא במגע עם הקרקע הקרה. לכן עננים נוטים להיווצר בקרבת הרים ובאזורים כאלה יש יותר משקעים.

יצירת עננים בפסגת הר | התמונה לקוחה מוויקיפדיה

זה נשמע די פשוט, אך לא בכל פעם שאוויר עם אדי מים מתקרר נוצר ענן. אדי המים צריכים להתעבות וליצור טיפות וגבישי קרח קטנים. ההתעבות הזאת מתרחשת בקלות רבה יותר כשיש כבר באוויר גרעיני התעבות, כלומר חלקיקי אבק, פיח, אבקני צמחים וכדומה שסביבם יכולים המים להתעבות. תופעה דומה לזו אנו רואים כשאדי מים מהאוויר מתעבים על דופנותיה של כוס עם משקה קר.

בענן, טיפות המים וגבישי הקרח מתנגשים ומתאחדים לטיפות גדולות יותר. כוח המשיכה הפועל על כל טיפה מתגבר ככל שהיא גדולה יותר, ואם היא גדולה מספיק היא תרד למטה וירד גשם. בדרך למטה הטיפות יכולות לקפוא במעבר דרך שכבת אוויר קר ואז ירד ברד. אם הענן קר מאוד, הטיפות יקפאו כבר בו לגבישי קרח ויירד שלג.

אחת הדרכים שבה בני האדם מגדילים את כמות המשקעים בצורה מלאכותית היא באמצעות " זריעת עננים" - פיזור של חלקיקים קטנים בשמיים שישמשו כגרעיני התעבות באזור לח מספיק. כך מגדילים את הסיכוי שהמים יתעבו ויצרו עננים ואת הסיכוי שטיפות המים יתאחדו לטיפות גדולות יותר ויתקבלו משקעים.

ישראל היא אחת המדינות המובילות בעולם בתחום ובמחקרים שנעשו בארץ פוזרו חלקיקים של יודיד הכסף ממטוס לאורך קו החוף והביאו להצלחה חלקית בהגברה מלאכותית של הגשם. אחת הבעיות שבהן נתקלו החוקרים בזריעת העננים היא שאין לנו עדיין כיום מספיק ידע על כמות גרעיני ההתעבות הטבעיים ומקורותיהם, ולכן לא פעם הוספה של יודיד הכסף עלולה דווקא להפריע ליצירת העננים הטבעית ולא בהכרח להעלות את כמות העננים והמשקעים.

אף שאיננו יודעים הכול על זריעת עננים, והשליטה שלנו ביצירת משקעים מוגבלת, בהרבה מקומות בעולם משתמשים בזריעת עננים למטרות מגוונות: הגברת משקעים בתקופות של בצורת, מניעת סופות ברד כדי להגן על שטחים חקלאיים ואפילו זריעת עננים מחוץ לערים גדולות בחגים ואירועים מיוחדים (מצעדים, אולימפיאדות וכו') כדי להגדיל את הסיכוי שבזמן האירוע השמיים יהיו כחולים ונקיים.במקרים אלו יצירת העננים רחוק מהעיר ובשטחים החקלאיים מונעת מהם להיווצר בצורה טבעית.

בומרנג - בחזרה אליכם
כשאנחנו מסתכלים על טיפת מים אחת היא נראית לנו שקופה, האם תוכלי לשער מדוע כשמסתכלים על ענן שמורכב מהרבה טיפות מים הוא נראה לבן?

# data[].attributes.attachment_link.title
איך נוצרים עננים?

# data[].attributes.attachment_link.description
ענן הוא צבר של טיפות מים או גבישי קרח קטנים שמרחף באטמוספרה של כדור הארץ. הוא יכול להיווצר בהרבה דרכים, שתלויות בגורמים סביבתיים כמו טמפרטורה, זרימת אוויר, כמות המים באוויר, עוצמת השמש באזור ועוד. עם זאת, יש בתהליך כמה שלבים חשובים שאפשר להסביר בפשטות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שלום,
נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות.
נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
עננים - אנציקלופדיה אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.description
אֵאוּרִיקַה - האנציקלופדיה של הסקרנות הוא מקום לגלות בו את סודות העולם המופלא שסובב אותנו

# data[].attributes.attachment_link.title
למה העננים אינם נופלים?

# data[].attributes.attachment_link.description
בפרק זה נסקור תופעות אידוי, התעבות, התנגדות האוויר וכח משיכה.

# data[].attributes.attachment_link.title
עננים - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי עוסקים בסוגים שונים של עננים ומסבירים איך הם נוצרים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המשרד להגנת הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המגוון הביולוגי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שטחים פתוחים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מפגעים בסביבה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חומרים מסוכנים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שינויי אקלים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אורח חים ירוק

# data[].attributes.attachment_link.description
מאגר מידע עשיר ומקיף לילדים בנושאי שמירה על הסביבה בארץ ובעולם; כתבות, משחקים ופעילויות.

# data[].attributes.headline
10 סוגי עננים

# data[].attributes.subject
10 סוגי עננים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ישנן צורות רבות ומגוונות של עננים בשמיים, לכל ענן יש שם ויש גם קטגוריה אליה הוא משתייך.

המדריך הבא, יעזור לכם לזהות עננים בשמיים. מלבד משהו קטן להתלהב בו בפני חברים, המידע יעזור לכם לדעת עוד דברים כמו איזה ענן יכול לטפטף חלקיקי קרח קטנים ואיזה ענן יביא איתו סופות ברקים ואפילו טורנדו.

המדריך מחולק לפי שכבות: ענני גובה רב, ענני אמצע ועננות נמוכה. קריאה מהנה.

ענני צירוס - Cirrus (שם נוסף: ענן נוצה)
עננים מנותקים, מופיעים כטלאים (כתמים) לבנים או רצועות דקות. צורתם מזכירה חוטים עדינים או שערות בעלות מרקם משיי.
ענני צירוס מורכבים מגבישי קרח ומידת השקיפות שלהם תלויה ברמת ההיפרדות של גבישי הקרח (צפיפותם).
ככלל, כאשר עננים אלה חוצים את השמש הם אינם משפיעים על אורה. לפני שקיעה ואחרי זריחה הם נצבעים בגווני צהוב או אדום. ענני הצירוס מוארים עם אור ראשון ודוהים אחרונים.

ענני צירוסטרטוס - Cirrostratus
עננים שקופים נטולי צל בעלי מעטה לבנבן, חלקים או סיביים המזכירים במרקמם שיער.
מעטה של ענני צירוסטרטוס הינו נרחב ונדמה כי מכסה את השמים כולם.
מעטה דק לבן או ערפילי נקרא "סטרטוס דק" ונבדל מהצירוסטרטוס ע"י תופעת ההילה שהשמש או הירח מייצרים בשכבת הצירוסטרטוס.

ענני צירוקומולוס - Cirrocumulus
מעטה חלקי דק או שכבתי, מלא או בצורת טלאים. הצירוקומולוס מורכבים מאלמנטים קטנים נטולי הצללה המזכירים גלים או דגנים. באופן כללי צירוקומולוס מייצג צורה פשוטה יותר של ענני הצירוס והצירוסטרטוס, כאשר שניהם יכולים להפוך לצירוקומולוס. הצירוקומולוס הינו נדיר יחסית ולרוב לא יופיע בפני עצמו אלא כחלק מצירוס.

אלטוסטרטוס - Altostratus
מעטה סבוך ושכבתי של עננים כחלחלים או אפורים, לעיתים בעלי מרקם חלק ולעיתים סיבי אשר לרוב נדמה כי מכסים את פני השמים כולם.
בדרך כלל ענני האלטרוסטרטוס דקים מספיק בכדי לחשוף את אורה של השמש הנראית דרכם כמו מבעד שברי זכוכית.
ענני האלטרוסטרטוס לא גורמים לתופעת הילה מסביב לשמש או הירח ואינם מטילים צל על האדמה.
לעיתים וירגה* נראית תלויה מענני האלטרוסטרטוס ולעיתים המשקעים מגיעים לקרקע וגורמים לגשם קל מאוד ועדין.

*וירגה- תופעה בה משקעים מתאדים עוד לפני הגעתם לקרקע.

אלטוקומולוס - Altocumulus
טלאי עננים אפורים ו/או לבנים, מופיעים לעיתים כמעטה דק ולעיתים שכבתי המורכב לרוב מלוחיות בעלות קצוות מעוגלים או גלילים מאורגנים.
כאשר שכבה דקה של אלטוקומולוס או קצוותיהם עוברים למול השמש או הירח נוצרת תופעת הילה מיוחדת, חלקה החיצוני נצבע באדום והפנימי בכחול.
אלטוקומולוס הוא ענן הגובה הבינוני השכיח ביותר. לעיתים שכבות של אלטוקומולוס יופיעו בו זמנית בגבהים שונים.
פעמים רבות ענני האלטוקומולוס יופיעו בשמים עם עננים אחרים.

נימבוסטרטוס - Nimbostratus
ענן גשם אחיד והמשכי. נוצר כתוצאה של עיבוי ענני אלטוסטרטוס.
צבעו של הנימבוסטרטוס אפור כהה, זהו ענן הממטיר גשמים או שלגים.
ענן זה עבה ומאסיבי מספיק בכדי לחסום לחלוטין את אורה של השמש, כאשר המשקעים יורדים למשך זמן ממושך בסיסו של הענן יורד עד לגובה של עננים נמוכים.
לרוב מתהווים מתחת לבסיס הנימבוסטרטוס עננים נמוכים ומרופטים בצורתם המתחברים או צמודים לבסיסו.

קומולוס - Cumulus
פרודות של עננים, לרוב דחוסים מאוד ובעלי קווי מתאר לבנים וחדים. עננים אלו נוטים להתפתח באופן אנכי בצורות המזכירות הרים, כיפות או מגדלים כאשר חלקם העליון מזכיר את צורתה של כרובית.
חלקי הענן המוארים באור שמש נצבעים בלבן זוהר או בוהק כאשר בסיסיהם כהים ואופקיים.
מעל האדמה ענני הקומולוס מתפתחים בימים בהירים וזאת בגלל השתנות הסעת החום היומית. הם מופיעים בבוקר, גדלים לאורך היום ומתפזרים לקראת החשיכה כאשר החום יורד.

סטרטוס - Stratus
ענן הסטרטוס באופן כללי הינו שכבה של ענן אפור עם בסיס אחיד. במידה והענן עבה מספיק הוא עשוי ליצור טפטוף חלקיקי קרח או פתיתיי שלג קטנים.
כאשר השמש חודרת את ענני הסטרטוס שולי הענן ברורים מאוד ומובחנים.
לעיתים כאשר שכבה של סטרטוסים נשברת ונעלמת נחשפים שמים כחולים ונקיים.

קומולונימבוס - Cumulonimbus
ענן סופות הברקים. ענן מאוד דחוס וכבד הדומה בצורתו להר או למגדל ענק. חלקו העליון בדרך כלל חלק או סיבי וכמעט תמיד משוטח היוצר צורה של סדן או עמוד עשן.
מתחת לבסיס הענן אשר לרוב הינו כהה מאוד, מצטברים עננים מרוטים בצורתם אשר עשויים להתחבר אליו.
ענני הקומולונימבוס מייצרים משקעים אשר לעיתים מופעים בצורת וירגה, ברד ואפילו טורנדו.

סטרטוקומולוס - Stratocumulus
טלאים אפורים או לבנבנים המופיעים לעיתים כמעטה שכבתי או כפרודות. בסיס ענני הסטרטוקומולוס כמעט תמיד כהה ובעל מרקם פסיפסי המזכיר חלת דבש.
פרודות העננים מעוגלות או בעלות צורה גלילית.
מלבד תופעת הוירגה המתרחשת בעננים אלה הם אינם סיביים ולרוב אינם מתמזגים אחד עם השני.
לענני הסטרטוקומולוס אלמנטים קטנים מאורגנים צמודים לבסיסם.

קרדיט: noaa

# data[].attributes.attachment_link.title
סוגי עננים - 10 סוגי עננים בסיסיים

# data[].attributes.attachment_link.description
ישנן צורות רבות ומגוונות של עננים בשמיים, לכל ענן יש שם ויש גם קטגוריה אליה הוא משתייך. המדריך הבא, יעזור לכם לזהות עננים בשמיים. מלבד משהו קטן להתלהב בו בפני חברים, המידע יעזור לכם לדעת עוד דברים כמו איזה ענן יכול לטפטף חלקיקי קרח קטנים ואיזה ענן יביא איתו סופות ברקים ואפילו טורנדו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עיבוד מתוך התכנית "סיפורים מהכיס"

חנן היה ילד שובב
הגשם ירד רק עליו.
מעל לראשו שט ענן
והוריד עליו גשם כל הזמן.

חנן נעלב:
למה הגשם יורד ר ק ע ל י ו?
מסביב
היה אביב,
כל חבריו שיחקו בשמחה.
השמש זרחה,
צפור קטנה פרחה.
ורק חנן, קצת מצונן,
הלך אחריו ענן
וטפטף עליו גשם כל הזמן.
חנן ענן כעס נורא:
"זאת צרה צרורה!
רק לי זה קרה, רק אני בצרה!
מסביב
חוגג אביב,
ורק מעלי יש ענן.
מה עשיתי לו לענן
שמוריד עלי גשם כל הזמן?"

חנן ענן רץ לביתו
אבל הענן רץ איתו,
וגם השלולית עם כל המים
נדבקה לו לרגליים.
חנן מצונן ורטוב.
לא טוב.

אבל כל הילדים קינאו בו נורא:
כולם הלכו אחריו בשורה:
"למה הגשם יורד רק עליו?
למה רק לחנן יש ענן
ולנו אין כלום כל הזמן?
גם אנחנו רוצים ענן כמו לחנן!"

יעל ותמר וגלית
קפצו איתו לשלולית.
ואיתן וניר הקטנים
בכו: "גם אני! גם אני!
גם אני רוצה מגפים,
ללכת בתוך המים.
גם אני רוצה להיות רטוב,
להיות רטוב זה הכי טוב."

הילדים קראו:
תראו! תראו!
בתוך המים טבעו השמים.
שמי חורף יפים שכאלה,
אפור עם כתמים של תכלת,
וציפור קטנה, וענן,
וילד הפוך: חנן.

ואז, הענן עבר
וגם הגשם נגמר,
פתאום זרחה שמש חמה,
השלולית הקטנה נעלמה.

וכל הילדים התפלאו
וכל הילדים קראו:
יו....הווו... יו... הוווו הווווו
מה הם ראו?

לחנן ענן צמחו בכיס
כלנית ונרקיס.

(עוד סיפורים באותו נושא: שבר ענן, הענן שלא הצליח להתאפק)

# data[].attributes.attachment_link.title
לאה נאור | סיפורים | חנן ענן

# data[].attributes.attachment_link.description
עיבוד מתוך התכנית "סיפורים מהכיס" חנן היה ילד שובב הגשם ירד רק עליו. מעל לראשו שט ענן והוריד עליו גשם כל הזמן. חנן נעלב: למה הגשם יורד ר ק ע ל י ו? מסביב היה אביב, כל חבריו שיחקו בשמחה. השמש זרחה, צפור קטנה פרחה.

# data[].attributes.headline
זה כל הקסם - מגוון פעילויות בתחומי הדעת בנושא עננים - מורה בהפתעה

# data[].attributes.subject
זה כל הקסם - מגוון פעילויות בתחומי הדעת בנושא עננים - מורה בהפתעה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שבוע העננים שלנו היה שבוע גדוש בלמידה, יצירה, התנסות וחקר..
תחילה למדנו על ארבעה סוגי עננים עיקריים: ענני נוצה, שכבות, כבשה וערמות.
יצרנו את העננים שלנו מצמר גפן..

שיימנו את העננים עליהם למדנו והכנו ספרון עננים קטן

יצאנו החוצה, הבטנו לשמיים ומצאנו עננים בכל מיני גדלים, צבעים וצורות, זיהינו את העננים שלמדנו ויכולנו לתת להם שמות (:

הפעלנו את הדמיון וראינו חיות, פיות ואפילו יהלומים, בשמיים הכחולים..

עשינוי ניסוי בעזרת מים, קצף גילוח וצבע מאכל, ראינו כיצד הקצף (הענן שלנו) מתמלא ומתמלא, ואט אט טיפות הגשם החו לרדת ממנו (צבע המאכל).

על מנת להבין כיצד נוצרים העננים, למדנו על מחזור המים בטבע, למדנו על השמש שמחממת את האדמה ואת הימים, למדנו כיצד המים עולים מעלה (מתאדים) ומהם נוצרים עננים. כשהעננים מספיק כבדים ומלאים בטיפות הגשם יורד, ממלא בחזרה את הימים (וחלקו מחלחל לאדמה) וכך שוב ושוב..

פתרנו תרגילי חשבון מעוננים (:

למדנו על סוגי מזג האוויר, מהו יום מעונן, מהו יום נאה, עקבנו אחר מזג האוויר בכל יום.

הכנו טבלת מעקב שבועית לצפות במזג האוויר. בכל יום בדקנו את הטמפרטורה, את מזג האוויר ואת העננים שבשמיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
ענן גדול ענן קטן.. ענן אפור ענן לבן..

# data[].attributes.attachment_link.description
שבוע העננים שלנו היה שבוע גדוש בלמידה, יצירה, התנסות וחקר.. תחילה למדנו על ארבעה סוגי עננים עיקריים: ענני נוצה, שכבות, כבשה וערמות. יצרנו את העננים שלנו מצמר גפן.. שיימנו את העננים עליהם למדנו והכנו ספרון עננים קטן יצאנו החוצה, הבטנו לשמיים ומצאנו עננים בכל מיני גדלים, צבעים וצורות, זיהינו את העננים שלמדנו ויכולנו לתת להם שמות (: הפעלנו את הדמיון וראינו חיות, פיות ואפילו יהלומים, בשמיים הכחולים..

# data[].attributes.headline
ענן בתוך בקבוק - מדע בבית

# data[].attributes.subject
ענן בתוך בקבוק - מדע בבית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון דוידסון - סרטוני מדע

# data[].attributes.attachment_link.title
ענן בתוך בקבוק

# data[].attributes.headline
קבצים חשבון עננים, משחק זיכרון

# data[].attributes.subject
קבצים חשבון עננים, משחק זיכרון

# data[].attributes.headline
ענן בתוך בקבוק

# data[].attributes.subject
ענן בתוך בקבוק

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בניסוי הנוכחי ניצור ענן קטן בתוך בקבוק ונוכל להעלים אותו וליצור אותו מחדש בכל רגע לפי רצוננו. הניסוי מחייב השגחה של מבוגר!

ציוד

מהלך הניסוי

את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון הבא:

הערה: שימו לב לא למלא את הבקבוק בהרבה עשן, אלא בכמות מזערית - כמו שמוראה בסרט. אם תמלאו את הבקבוק בכמות עשן גדולה, לא תצליחו לראות את הענן מרוב העשן...

הסבר

כולנו למדנו שמים רותחים בטמפרטורה של 100 מעלות צלזיוס - וזה כמובן נכון. אבל אסור להתבלבל ולחשוב שמים נוזליים אינם מתאדים גם בטמפרטורה נמוכה יותר. למעשה מים מתאדים בכל טמפרטורה, ולא רק ב-100 מעלות. בזכות זה אנחנו יכולים לייבש כביסה תלויה על חבל באוויר הפתוח אפילו בטמפרטורה של 20 מעלות ומטה. וחשוב אפילו יותר - בזכות העובדה הזו מים מתאדים מהימים והאגמים בכדור הארץ, יוצרים עננים ומורידים עלינו גשם.

מים יכולים להתאדות באוויר רק עד שיעור מסוים בלבד שתלוי בטמפרטורה. בטמפרטורה של 0 מעלות, למשל, האוויר יכול להכיל עד 0.6 אחוז אדי מים, ב-25 מעלות עד 3 אחוזים של מים ובטמפרטורה של 50 מעלות האוויר יכול להכיל עד 12 אחוזי אדים. שיעורי המים הללו באוויר נקראים אחוזי לחות מוחלטים (אבסולוטיים).

בהקשר של מזג האוויר נהוג הרבה יותר לדבר על אחוזי מים יחסיים או על לחות יחסית - כלומר כמה רחוקה הלחות באוויר מהשיעור המקסימלי שלה בטמפרטורה נתונה. אם למשל ב-25 מעלות שיעור אדי המים באוויר הוא 1.5 אחוז, נאמר שיש לחות יחסית של 50 אחוז - כי הלחות היא רק חצי מהערך המקסימלי של שלושה אחוזים. כשמשתמשים בלחות יחסית קל יותר לדעת כמה קרוב האוויר לרוויה: ככל שהמספר קרוב יותר ל-100 אחוז כך האוויר רווי יותר במים.

אם ניקח כלי, נמלא אותו במים ונסגור אותו כך שלא תהיה בו תחלופה של אוויר, כמו שעשינו לבקבוק בניסוי, תוך כמה דקות המים שבו יתאדו והאוויר יהיה רווי במים, כלומר יכיל את אחוז המים המוחלט המרבי שהוא יכול להכיל: 100 אחוזי לחות יחסית.

כאמור, ככל שהטמפרטורה גבוהה יותר האוויר יכול להכיל יותר מים ולהיפך - ככל שקר יותר האוויר יכול להכיל פחות מים. כאן נעוץ סוד יצירת העננים: כשאוויר רווי במים בטמפרטורה גבוהה מתקרר, הוא אינו יכול להכיל יותר את אדי המים שבתוכו ולכן הם מתעבים, כלומר הופכים באוויר לטיפות מים קטנטנות שאנו רואים בתור עננים. אם הטיפות גדולות יותר הן יורדות עלינו כגשם, ואם התהליך מתרחש קרוב לפני הקרקע אדי המים יתעבו כטל על הצמחים בבקרים קיציים לחים. אם התהליך מתרחש בתוך הבית, בהשפעת המזגן, המים מתעבים וזורמים החוצה מהמזגן דרך פתח הניקוז.

בניסוי הנוכחי אנו מנצלים את העובדה שכאשר דוחסים גז הוא מתחמם. אפשר להרגיש את זה למשל כשאנחנו דוחסים אוויר לתוך צמיג של אופניים - אם תגעו בקצה המשאבה בזמן המילוי תרגישו שהוא מתחמם. לעומת זאת, כשגז מתפשט והלחץ שלו יורד - הוא מתקרר.

בניסוי אנחנו דוחסים את הבקבוק הסגור ולכן האוויר שבו מתחמם ועוד מים מתאדים, כי ככל שהאוויר חם יותר הוא יכול להכיל יותר אדי מים. לאחר מכן אנחנו מרפים מהבקבוק, האוויר מתפשט ומתקרר ואינו יכול להכיל יותר את כל אדי המים שבתוכו. כתוצאה מכך עודפי המים מתעבים ל טיפות מים קטנטנות שמחזירות את האור שפוגע בהן ונראות לבנות, כלומר ענן. אם נלחץ על הבקבוק מחדש, האוויר שבו יתחמם, יוכל שוב להכיל יותר מים, והענן יתאדה וייעלם.

טיפות המים נוצרות בתהליך ההתעבות בקלות רבה יותר אם יש באוויר חלקיקים קטנים, שמכונים גרעיני התעבות. בטבע אלה יכולים להיות גרגירי אבק, אבקני צמחים, חלקיקי מלח מהים ואפילו חלקיקי עשן שפולטות מכוניות. בניסוי הנוכחי אנו משתמשים בעשן בתור גרעיני ההתעבות של הטיפות. כפי שרואים בסרטון, בלעדי העשן קשה מאוד למים להתעבות באוויר, והם מעדיפים להתעבות כטיפות על הדפנות ולא במרכז הבקבוק כענן.

מעניין לציין

בעקבות ההבנה שעננים מתעבים טוב יותר סביב מרכז עיבוי או גרעיני התעבות התעורר הרעיון לפזר בחורף באופן מלאכותי חלקיקים קטנים בשמיים כדי לעודד יצירת עננים וירידת הגשם. אחרי ניסויים רבים נמצא שחומר בשם יודיד הכסף מסייע בצורה הטובה ביותר ל"זריעת עננים" (כך נקראת הפעולה). בכל יום חורפי ממריאים בישראל מטוסים לאוויר ומפזרים את אבקת החומר בשמיים כדי להגביר את המשקעים.

זריעת עננים, ממטוס או באמצעות תנורים מהקרקע | איור: DooFi, ויקיפדיה

לפי המדידות, כמות המשקעים בישראל עלתה ב-13 אחוזים בעקבות פעולת הזריעה הזו. (אולם הנושא איננו חד משמעי ויש מדענים החולקים על יעילות הפעילות לזריעת העננים).

# data[].attributes.attachment_link.title
ענן בתוך בקבוק

# data[].attributes.attachment_link.description
בניסוי הנוכחי ניצור ענן קטן בתוך בקבוק ונוכל להעלים אותו וליצור אותו מחדש בכל רגע לפי רצוננו. הניסוי מחייב השגחה של מבוגר!ציודבקבוק ריק של משקה קל כלשהו, בעל דופן שקופה (רצוי בנפח של 2 ליטרים)מיםשיפוד עץ ארוךגפרורים או מציתמהלך הניסויאת מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון הבא:הערה: שימו לב לא למלא את הבקבוק בהרבה עשן, אלא בכמות מזערית - כמו שמוראה בסרט.

# data[].attributes.headline
מחזור המים בשקית 

# data[].attributes.subject
מחזור המים בשקית 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ענבל ישראל - כשיצירה פוגשת במדע

# data[].attributes.attachment_link.title
מחזור המים בשקית

# data[].attributes.attachment_link.description
ניסוי קל שממחיש את מעגל המיםחומרים:שקית פס-סגור טוש פרמננט לא מחיק מעט מים חלון מואר שמגיעות אליו קרני השמש