# data[].attributes.headline
En væsentlig bestanddel af vores kost består af kulhydrater. 

# data[].attributes.subject
En væsentlig bestanddel af vores kost består af kulhydrater. 

# data[].attributes.headline
Kulhydrater er en primær energikilde for os.

# data[].attributes.subject
Kulhydrater er en primær energikilde for os.

# data[].attributes.headline
Kulhydraterne består af glukose, som dannes i planter i fotosyntesen.

# data[].attributes.subject
Kulhydraterne består af glukose, som dannes i planter i fotosyntesen.

# data[].attributes.headline
Vi kalder også kulhydrater sakkarider, og en af disse sakkarider er glukose.

# data[].attributes.subject
Vi kalder også kulhydrater sakkarider, og en af disse sakkarider er glukose.

# data[].attributes.headline
Vi får altså kulhydrater i vores kost, når vi spiser fødevarer, der kommer fra planter.

# data[].attributes.subject
Vi får altså kulhydrater i vores kost, når vi spiser fødevarer, der kommer fra planter.

# data[].attributes.headline
Hvor kommer kulhydraterne fra, og hvilke kulhydrater findes der?

# data[].attributes.subject
Hvor kommer kulhydraterne fra, og hvilke kulhydrater findes der?

# data[].attributes.body
Kulhydrater kommer primært fra planter.

# data[].attributes.headline
Hvis man knuser en sukkerknald, der består af glukose, og vi forestiller os, at vi kunne knuse det helt ned til molekyleniveau, ville man i et mikroskop kunne se, at kulhydrat er bygget op af nogle meget små dele.

# data[].attributes.subject
Hvis man knuser en sukkerknald, der består af glukose, og vi forestiller os, at vi kunne knuse det helt ned til molekyleniveau, ville man i et mikroskop kunne se, at kulhydrat er bygget op af nogle meget små dele.

# data[].attributes.body
Den mindste del kaldes et monosakkarid.

# data[].attributes.headline
Et monosakkarid består kun af ét molekyle, og der findes forskellige slags. 

# data[].attributes.subject
Et monosakkarid består kun af ét molekyle, og der findes forskellige slags. 

# data[].attributes.headline
Hvis sakkarider er sat sammen, kaldes det:

# data[].attributes.subject
Hvis sakkarider er sat sammen, kaldes det:

# data[].attributes.body
- Disakkarider, når de er sammensat af to molekyler.
-Oligosakkarider, når de er sammensat af tre-ti molekylder.
-Polysakkarider, når de er sammensat af mange molekyler.

# data[].attributes.headline
Et polysakkarid kan sammenlignes med perler på en snor, hvor hvert monosakkarid er en perle, og polysakkaridet er perlekæden af molekyler, der er sat sammen.

# data[].attributes.subject
Et polysakkarid kan sammenlignes med perler på en snor, hvor hvert monosakkarid er en perle, og polysakkaridet er perlekæden af molekyler, der er sat sammen.

# data[].attributes.headline
Perlerne er bundet sammen af nogle bindinger, og det er her energien ligger gemt.

# data[].attributes.subject
Perlerne er bundet sammen af nogle bindinger, og det er her energien ligger gemt.

# data[].attributes.headline
Ligesom en perlekæde kan bygges op af forskellige farver perler og i forskellige længder, så er der også forskellige kulhydrater

# data[].attributes.subject
Ligesom en perlekæde kan bygges op af forskellige farver perler og i forskellige længder, så er der også forskellige kulhydrater

# data[].attributes.headline
Forskellen på den, består i, hvilken type af monosakkarider de består af, og hvor mange monosakkarider der er.

# data[].attributes.subject
Forskellen på den, består i, hvilken type af monosakkarider de består af, og hvor mange monosakkarider der er.

# data[].attributes.headline
Opbygningen af kulhydratet afgør, om det bliver til den slags kulhydrat, der findes i fx korn, appelsiner eller kål.

# data[].attributes.subject
Opbygningen af kulhydratet afgør, om det bliver til den slags kulhydrat, der findes i fx korn, appelsiner eller kål.

# data[].attributes.headline
Når kulhydrater nedbrydes i fordøjelseskanalen, bliver molekylerne delt af enzymer, indtil de er små nok til at passere gennem tarmens celler og blive optaget i blodbanen.

# data[].attributes.subject
Når kulhydrater nedbrydes i fordøjelseskanalen, bliver molekylerne delt af enzymer, indtil de er små nok til at passere gennem tarmens celler og blive optaget i blodbanen.

# data[].attributes.headline
Der findes flere typer af kulhydrater. De kan overordnet inddeles i tre grupper.

# data[].attributes.subject
Der findes flere typer af kulhydrater. De kan overordnet inddeles i tre grupper.

# data[].attributes.body
Kendes som sukker og kaldes også de hurtigt nedbrydelige kulhydrater.

# data[].attributes.headline
Simple kulhydrater består kun af få (op til 10) monosakkarider, der er sat sammen, og det er karakteristisk for dem, at de smager sødt.

# data[].attributes.subject
Simple kulhydrater består kun af få (op til 10) monosakkarider, der er sat sammen, og det er karakteristisk for dem, at de smager sødt.

# data[].attributes.headline
Jo mere simpelt et kulhydrat er opbygget, jo hurtigere bliver det nedbrudt og optaget i kroppen.

# data[].attributes.subject
Jo mere simpelt et kulhydrat er opbygget, jo hurtigere bliver det nedbrudt og optaget i kroppen.

# data[].attributes.headline
Derfor kalder man også de simple kulhydrater ''hurtige kulhydrater''.

# data[].attributes.subject
Derfor kalder man også de simple kulhydrater ''hurtige kulhydrater''.

# data[].attributes.headline
Af samme årsag bliver man hurtigere sulten igen, hvis man spiser chokolade, der indeholder flere af de simple kulhydrater, end hvis man fx spiser kartofler, der indeholder sammensatte kulhydrater.

# data[].attributes.subject
Af samme årsag bliver man hurtigere sulten igen, hvis man spiser chokolade, der indeholder flere af de simple kulhydrater, end hvis man fx spiser kartofler, der indeholder sammensatte kulhydrater.

# data[].attributes.body
kendes som stivelse og kaldes også de komplekse eller langsomt nedbrydelige kulhydrater

# data[].attributes.headline
De findes bl.a. i kartofler, ris, pasta, brød og gryn.

# data[].attributes.subject
De findes bl.a. i kartofler, ris, pasta, brød og gryn.

# data[].attributes.headline
Sammensatte kulhydrater har fra ti til flere tusinde monosakkarider sat sammen.

# data[].attributes.subject
Sammensatte kulhydrater har fra ti til flere tusinde monosakkarider sat sammen.

# data[].attributes.headline
De sammensatte kuldrater kaldes også for ''langsomme kulhydrater'', da det tager længere tid for kroppen at nedbryde og optage dem.

# data[].attributes.subject
De sammensatte kuldrater kaldes også for ''langsomme kulhydrater'', da det tager længere tid for kroppen at nedbryde og optage dem.

# data[].attributes.headline
Det er denne form for kulhydrater, der er sundest for kroppen, da de bl.a. er med til at holde blodsukkeret stabilt.

# data[].attributes.subject
Det er denne form for kulhydrater, der er sundest for kroppen, da de bl.a. er med til at holde blodsukkeret stabilt.

# data[].attributes.body
Nogle bakterier i kroppen kan godt nedbryde en lille del af kostfibrene.

# data[].attributes.headline
Vi får fx. C-vitamin når vi spiser æbler, og kalk når vi drikker mælk. 

# data[].attributes.subject
Vi får fx. C-vitamin når vi spiser æbler, og kalk når vi drikker mælk. 

# data[].attributes.body
Spiser vi slik, får vi derimod ingen vitaminer og mineraler, men kun energi i form af simple kulhydrater. (Kaldes også tomme kalorier)

# data[].attributes.headline
Når vi spiser kost med kulhydrater, får vi samtidig vitaminer og mineraler

# data[].attributes.subject
Når vi spiser kost med kulhydrater, får vi samtidig vitaminer og mineraler

# data[].attributes.body
- fordi de er i fødevarerne sammen med med kulhydraterne.

# data[].attributes.headline
Det stabile blodsukker får man ved at spise sammensatte kulhydrater.

# data[].attributes.subject
Det stabile blodsukker får man ved at spise sammensatte kulhydrater.

# data[].attributes.headline
Det er bedst at have et stabilt og forholdsvis lavt blodsukker. 

# data[].attributes.subject
Det er bedst at have et stabilt og forholdsvis lavt blodsukker. 

# data[].attributes.body
- Det vil sige, at vi i blodet har har en stabil koncentration af glukose (C6H12O6), der fra blodet sendes ud til cellerne, hvor de forbrændes, så der frigives kulhydrater.

# data[].attributes.headline
Typen af kulhydrat har også betydning for, hvordan vi har det. 

# data[].attributes.subject
Typen af kulhydrat har også betydning for, hvordan vi har det. 

# data[].attributes.headline
Kulhydrater bruges som energi til kroppen i alle kroppens celler.  

# data[].attributes.subject
Kulhydrater bruges som energi til kroppen i alle kroppens celler.  

# data[].attributes.body
Fx. i de almindelige muskelceller, nervecellerne og de røde blodlegemer, der transporterer oxygen rundt i kroppen.

# data[].attributes.headline
Hvad bruger vi kulhydraterne til i kroppen? 

# data[].attributes.subject
Hvad bruger vi kulhydraterne til i kroppen? 

# data[].attributes.headline
Kostfibrene findes kun i planteprodukter som fx. grove kornprodukter, havregryn, grove grøntsager, bælgfrugter og frugt. 

# data[].attributes.subject
Kostfibrene findes kun i planteprodukter som fx. grove kornprodukter, havregryn, grove grøntsager, bælgfrugter og frugt. 

# data[].attributes.body
Kostfibre giver 8 kJ pr. gram man spiser,

# data[].attributes.headline
Kostfibre har en kappe af cellulose omkring sig, som gør at kroppens enzymer ikke kan nedbryde dem til monosakkarider. 

# data[].attributes.subject
Kostfibre har en kappe af cellulose omkring sig, som gør at kroppens enzymer ikke kan nedbryde dem til monosakkarider. 

# data[].attributes.headline
Kostfibre er kulhydratmolekyler, men de kan stort set ikke fordøjes af kroppen. 

# data[].attributes.subject
Kostfibre er kulhydratmolekyler, men de kan stort set ikke fordøjes af kroppen. 

# data[].attributes.headline
"Tomme kalorier" tager pladsen for sundere madvarer og øger risikoen for, at vi ikke får dækket behovet for vitaminer og mineraler. 

# data[].attributes.subject
"Tomme kalorier" tager pladsen for sundere madvarer og øger risikoen for, at vi ikke får dækket behovet for vitaminer og mineraler. 

# data[].attributes.headline
Kostfiberne passere gennem fordøjelseskanalen og kommer ud med afføringen.

# data[].attributes.subject
Kostfiberne passere gennem fordøjelseskanalen og kommer ud med afføringen.

# data[].attributes.headline
Fibrene forebygger forstoppelse, ved at de suger væske til sig

# data[].attributes.subject
Fibrene forebygger forstoppelse, ved at de suger væske til sig

# data[].attributes.headline
Derved bliver afføringen mere blød, og de naturlige tarmbevægelser (peristaltisk bevægelser) øges, så afføringen letter kommer fremad.

# data[].attributes.subject
Derved bliver afføringen mere blød, og de naturlige tarmbevægelser (peristaltisk bevægelser) øges, så afføringen letter kommer fremad.

# data[].attributes.headline
Da fibrene suger væske til sig, er det meget vigtigt at drikke nok væske, hvis man spiser en meget fiberrig kost - ellers kan afføringen blive hård.

# data[].attributes.subject
Da fibrene suger væske til sig, er det meget vigtigt at drikke nok væske, hvis man spiser en meget fiberrig kost - ellers kan afføringen blive hård.

# data[].attributes.headline
Kulhydrater er kroppens vigtigste energikilde.

# data[].attributes.subject
Kulhydrater er kroppens vigtigste energikilde.

# data[].attributes.headline
De findes fx i mælk, frugt, slik, kager o.l.

# data[].attributes.subject
De findes fx i mælk, frugt, slik, kager o.l.

# data[].attributes.headline
Kostfibre kaldes også de ufordøjlige kulhydrater.

# data[].attributes.subject
Kostfibre kaldes også de ufordøjlige kulhydrater.