# data[].attributes.body
Uzskats, ka tikai pats cilvēks ir pasaules un sabiedrības vienīgais noteicējs.

# data[].attributes.body
Pazīstamākie Renesanses mākslinieki bija:

Leonardo da Vinči;

Mikalandželo;

Rafaēls;

Donatello;

Sandro Botičelli.

# data[].attributes.body
Renesanses galvenie sasniegumi bija:

Grāmatu iespiedmašīna;

Izpletnis;

Lidmašīnas prototipi;

Bruņutransportieris;

Heliocentriskā teorija;

Ģeogrāfiskie atklājumi.

# data[].attributes.body
Galvenie Renesanses kultūras aspekti bija:

Baznīcu reforma

1517. gadā mūks Martins Luters publiskoja 95 tēzes pret Katoļu baznīcu, kurās norādija, cik bieži Katoļu baznīca nonāk pretrunās ar bībeli un neseko tai.

Māksla

Renesanses mākslai piemīt dabiskums, samērība un plašums
16. gadsimta Itālijā izveidojās jauns mākslas stils - manierisms. Tam bija raksturīgs pārspīlēti pagarinātu ekstremitāšu lietojums, neirotiska spriedze.

Ģeogrāfiskie atklājumi

Renesanses laikmetā tika veikti ievērojami ģeogrāfiskie atklājumi. 1487. gadā tika atklāts ceļš uz Indijas okeānu. 1942. gadā spāņu eskadra Kolumba vadībā sasniedza Haiti un Kubu tādējādi atklājot Amerikas kontinentu, bet jau 1498. gadā Vasko da Gama sasniedza Indiju.
Šos visus atklājumus sekmēja Eiropiešu kolonizācijas aizsākums.

# data[].attributes.body
Renesanse ir kultūras laikmets no 14. gadsimta līdz 16. gadsimtam. To mēdz dēvēt arī par humānisma laikmetu, kurš aizsākās 14. gadsimta Itālijā, bet renesanses kulminācija tika sasniegta 15. gadsimtā. Renesanse tiek uzskatīta arī par saikni starp Viduslaikiem un Jaunajiem laikiem. Renesansē māksla, zinātne, filozofija tika balstīta humānisma domāšanā.

# data[].attributes.body
Lielākā daļa izgudrojumi un atklājumi tika radīti vēlo Viduslaiku posmā. Zināmākie izgudrojumi un atklājumi bija grāmatu iespiešana, mehāniskie pulksteņi, Amerikas atklāšana.

# data[].attributes.body
Viduslaikos dominējošie arhitektūras stili bija Romānika (10.-13.gs.) un Gotika (12.-15.gs.).
Romānikas galvenās pazīmes ir horizontalitāte, masīvas mūra sienas un balsta sijas, mazi logi, vienkāršs interjers, lokveida arkas, mozaīkas, freskas. Pazīstamākās romānikas celtnes ir Turaidas pils un Jura baznīca Rīgā.
Gotikas galvenās pazīmes ir vertikalitāte, smailloka arkas, ribotas pārsegumvelves, vitrāžas, telpiskās vienības ideja, samazinot sienas un saplūdinot jomas. Zināmākās Gotikas celtnes ir Parīzes dievmātes katedrāle un Rīgas Sv. Pētera baznīca.

# data[].attributes.body
Viduslaiku Eiropā izveidojās divas kultūrtelpas, ko veidoja Romas katoļu un Ortodoksālā jeb Pareizticīgā baznīca. Zem Romas katoļu baznīcas iekļāvās Rietumeiropas, Centrāleiropas,  Skandināvijas un Baltijas valstis un Polija, bet pie Ortodoksālās baznīcas iekļāvās Austrumeiropas, Balkānu valstis un Krievzeme.
Valstīs, kurās valdīja Ortodoksālā baznīca, kultūrā par paraugu ņēma Bizantijas arhitektūru un mākslu, kādēļ, piemēram, Krievzemē tika būvētas katedrāles, kurās tika iekļauti Konstantinopoles Svētās Sofijas katedrāles arhitektoniski simboliskie principi.

# data[].attributes.body
Par Viduslaikiem uzskata laika posmu no ~500. gada līdz  ~1500. gadam. Viduslaikus iedala 3 posmos - agrie (5.-11. gs.), ziedošie (11.-13. gs.) un vēlie (13.-15. gs.) Viduslaiki.
Viduslaiki bija dažādu tautu un jaunu valstu veidošanās laiks, raksturīga bija teocentriska pasaules izpratne un lēnaun nemainīga laika izpratne. Baznīcām Viduslaikos bija milzu vara, kamdēļ šos laikus sauc arī par mūku, klosteru kustības un krusta karu laikiem. Galvenā vērtība arhitektūrā tika veltīta baznīcu, katedrāļu, piļu, pilsētu aizsargmūru celtniecībai.

# data[].attributes.body
Senajiem Grieķiem svarīgs ir sports, tēlniecībā attēlo tikai jaunus, sportiskus atlētus;

Grieķi bija apsēsti ar proporcionalitāti, matemātisku precitzitāti arhitektūrā;

Poēzija un mūzika tika uzskatīta par vienotu garīgās darbības lauku;

Mākslā tika ievērota harmonija, līdzsvars;

Ļoti raksturīgi grieķu tempļiem bija kolonnas.

# data[].attributes.body
Demokrātijas pamati;

Matemātiskā precizitāte arhitektūrā;

Zelta griezuma atklāšana;

Pirmās Olimpiskās spēles.

# data[].attributes.body
Senās Grieķijas perioda uzsākumu uzskata pirmās Olimpiskās spēles, kas notika 776. gadā Spartā;

Senajā Grieķijā pastāvēja politeisms;

Grieķi bija kosmocentriski;

Senā Grieķija pastāvēja līdz 326. gadam pirms mūsu ēras, kad nomira Aleksands Lielais.

# data[].attributes.body
Romieši izklaidējās apmeklējot gladiatoru cīņas, cirka izrādes. Viņu kultūrā bija daudzi aizņēmumi no citu tautu kultūrām. Vizuālā māksla tika pielīdzināta amatniecībai, jo tika uzksatīts, ka to varēja apgūt kā amatu.
Romieši bija neiecietīgi pret kaimiņu tautām, necienīja fizisko darbu.
Romiešu arhitektūrā raksturīgas bija arkas, kupolveidīgi pārsegumi, izplatīti bija akvedukti, amfiteātri.

# data[].attributes.body
Senajā Romā radās:

Latīņu alfabēts;

Ceļu būvniecības prasmes;

Ūdensvadi;

Daudzdzīvokļu mājas.

# data[].attributes.body
Senā Roma tika dibināta 753. gadā Tibras upes lejtecē.

Līdz 423. gadam, Romā valdīja poloteisms, bet 423. gadā imperators Teodosijs II par Romas reliģiju padarīja Kristietību.

395. gadā tā brīža Romas imperators Teodosijs I bija spiests Romu sadalīt divās daļās.

Romas savā kulminācijas virsotnē bija iekarojusi visu Vidusjūras piekrasti, mūsdienu Francijas teritoriju, Apenīnu pussalu un mūsdienu Lielbritānijas teritoriju.

# data[].attributes.body
Antīko laiku dominējošās civilizācijas bija Senā Grieķija un Senā Roma, kur tika likti pamati mūsdienu zinātnei, filosofijai, kultūrai un demokrātijai.
Par antīkā kultūrlaikmeta sākumu uzskata 776.g.p.m.ē., kad norisinājās pirmās Olimpiskās spēles Senajā Grieķijā, bet par šī kultūrlaikmeta beigām uzskata 476. g. m.ē. kad sabrūk Rietumromas impērija.