# data[].attributes.headline
De quin tipus d’empresa es tracta, artesanal o industrial? 

# data[].attributes.subject
De quin tipus d’empresa es tracta, artesanal o industrial? 

# data[].attributes.body
El vi és una beguda obtinguda del raïm mitjançant la fermentació alcohòlica del suc. La fermentació es produeix per l'acció metabólica del llevat que transforma els sucres del fruit en alcohol etílic i gas en forma de diòxid carboni. Aquest, pot ser artesanal i industrial, però normalment es fa industrial ja que és més pràctic i més ràpid.

# data[].attributes.headline
 Es tracta d’una empresa familiar i petita, o mitjana o gran empresa?. 

# data[].attributes.subject
 Es tracta d’una empresa familiar i petita, o mitjana o gran empresa?. 

# data[].attributes.body
És una empresa bastant gran perquè és treballa per casi tot el mon.

# data[].attributes.headline
Quina és la seva matèria primera principal o matèries primeres principals per produir el producte final que fa servir l’empresa?

# data[].attributes.subject
Quina és la seva matèria primera principal o matèries primeres principals per produir el producte final que fa servir l’empresa?

# data[].attributes.body
Les matèries primeres o primeres matèries del vi són: Raïm,  alcohol, llevat   , sucres del fruit, i gas en forma de diòxid.

# data[].attributes.headline
D’on s’obté i com s’obté aquestes matèries primeres?

# data[].attributes.subject
D’on s’obté i com s’obté aquestes matèries primeres?

# data[].attributes.body
Raïm: Cultivant-lo
Alcohol, llevat, sucres de fruit, i gas en forma de dióxid: Fermentant el raïm

# data[].attributes.body
Desgranat i trepitjat.

En primer lloc, necessitem raïm i, en aquesta proposta, ho farem amb tintes. Necessitem uns 1,3 / 1,4 quilos de raïm per cada litre de vi. Hem d'eliminar les restes de fulles o sarments i desgranar el raïm de l'dispersió (eliminem per tant el mètode de maceració carbònica), el que podem fer a mà per una quantitat petita. El segon pas és rebregar el raïm, el que farem amb les mans, amb força però sense picar les llavors. Per a aquest recipient de fermentació primària funcionen bé els bidons de plàstic, però, això sí, totalment nets i convé a més que tingui una aixeta per poder buidar amb posterioritat el vi en els trasbalsos. Per als que s'animin de veritat amb el tema, hi ha espremedores / despalilladoras manuals a preus raonables. També hi ha kits gairebé complets a Internet per aquesta elaboració, fins i tot amb suros i encorchadora manual sense una inversió massa elevada.

Maceració i fermentació.
La maceració, el contacte de l'encara most amb les pells, és essencial per a l'extracció d'aromes, tanins i color. En aquest moment podem afegir metabisulfit potàssic, que és un antisèptic per eliminar bacteris indesitjades. Amb un got net traiem most i afegim el metabisulfit (60 mil·ligrams per hectolitre), remenem enèrgicament i després tornem el líquid a l'bidó. Durant la fermentació, el sucre del nostre most es converteix en alcohol i són els llevats, que són presents en el raïm, les causants de l' 'miracle'. Podem afegir també llevats per animar l'assumpte, que podem trobar en qualsevol botiga de productes enològics. Aquí tenim un dilema que és un dels debats de l'enologia mundial: els llevats del raïm, indígenes, són conseqüents amb l'elaboració de vins de 'terroir', mentre que l'addició facilita les coses però pot també canviar el perfil original de l' vi. Taparem el recipient, tot i que farem uns forats a la tapa perquè pugui escapar-se el carbònic durant la fermentació.
La temperatura és clau durant la fermentació.
El most necessita unes condicions determinades (no arrencarà amb menys de 17/18 graus) i, sent per a vi jove, no hauríem de pujar-lo massa. En tot cas, hem d'evitar que arribi als 28 graus. Durant la fermentació es produeix calor i si se'ns va la temperatura tindrem a la fin vins oxidats (de color 'marronós') i amb les aromes denominats a 'cocció'. Per lluitar contra una pujada de temperatura, podem regar amb una mànega el recipient (com fem en els cellers amb els dipòsits i les camises de fred) o fins i tot utilitzar ampolles d'aigua congelades i submergir-les dins la nostra cuba de fermentació. Durant la fermentació es produeix també gas carbònic que empeny les pells cap amunt i formen el que anomenem el 'barret'. La fermentació ens durarà al voltant d'una setmana i, de tant en tant, haurem de remuntar el most sobre el barret o bazuquear el dipòsit. Això últim vol dir trencar el barret (2/3 vegades per dia) amb un bastó de fusta (no metàl·lic) per remoure pells i most, la qual cosa és bàsic per a l'obtenció de color i les futures característiques olfactives i gustatives de el vi.

# data[].attributes.headline
Investiga si aquesta empresa es dóna a conèixer a través d’Internet, si fa venta online del producte, i que fa l’empresa per donar a conèixer el seu producte i que agradi a la màxima població.

# data[].attributes.subject
Investiga si aquesta empresa es dóna a conèixer a través d’Internet, si fa venta online del producte, i que fa l’empresa per donar a conèixer el seu producte i que agradi a la màxima població.

# data[].attributes.body
Exemple: DO Terra Alta
Aquesta empresate varies pagines com ara wikipedia, "denominación de origen"
i més

# data[].attributes.headline
Estudia quines accions estàn relacionades amb la comercialització de productes: embalatge, etiquetatge, manipulació i transport du a terme l’empresa.

# data[].attributes.subject
Estudia quines accions estàn relacionades amb la comercialització de productes: embalatge, etiquetatge, manipulació i transport du a terme l’empresa.

# data[].attributes.body
L'embalatge secundari és l'Encarregat de salvaguardar el producte durante su transport, distribució i Emmagatzematge. Si parlem noms de vins, el tipo d'embalatge que usem dependrà, en la majoría dels casos, l'envàs primari que haguem utilitzat. No és el MATEIX si AQUEST és de vidre o de cartró.

Si s'a de protegir vaig veure embotellat, l'opció més comuna per a l'embalatge secundari la Trobem en els caixes americans de cartró, también anomenades B-1. El cartró utilitzat per a l'el·laboració d'aquestes caixes s'a sotmès a Diferents Proves A càrrec d'organismes com, per Exemple, l'Institut Tecnològic de l'embalatge, Transport i Logística.

Una de les Proves més importants és la de resistència a la compressió vertical (BTC), factor que ENS assegura su Capacitat d'apilament i su resistència.

Amb AQUEST post pretenem posar èmfasi en Tots els Aspectes pràctics i funcionals paper que fa a l'embalatge il 'envàs d'1 producte com el vaig veure. Esperem haver-te ajudat, per a més informació posa't en contacte amb nosaltres i t'assessorarem sense cap compromís.

# data[].attributes.body
La verema

És el moment de recollida del raïm per a la seva posterior trasllat al celler, on s'iniciarà el procés de transformació del raïm en vi. El començament de la verema el determina la maduració del raïm, que depèn de diferents factors, com la varietat (algunes d'elles maduren abans que altres) o la climatologia.

L'arribada al celler

El trasllat al celler o a la cooperativa vitivinícola corresponent s'ha de fer en les millors condicions, per evitar que el raïm comenci a fermentar abans d'hora.

Un cop al celler, el raïm es rep en unes tremuges, previ anàlisi de la mateixa per a comprovar les condicions higièniques i de maduració. D'allí passa a una desrapadora, on se separen els grans de raïm de la rapa.

Rebregat

Després del desrapat, el procés continua amb l'aixafat del raïm, és a dir, el moment en què es trenquen els grans per començar a extreure el most. És el que antigament es coneixia com el "trepitjat" del raïm, que ara es realitza en modernes màquines que permeten alliberar el suc, causant el menor dany possible, és a dir, sense trencar la llavors.

En el cas dels vins blancs, després del extrujado es passa a l'premsat, per extreure tot el most per pressió. En el cas dels negres, després de l'extrujado arriba el moment de la maceració i el remuntat.

Maceració, fermentació alcohòlica i remuntat

Per a l'elaboració de el vi negre, el most -al costat dels hollejos- s'introdueix en uns dipòsits, a temperatura controlada, perquè macerin. Durant aquest procés, les pells van aportant el color a el most, així com altres components que determinaran el producte final, com són els tanins.

Allà comença la fermentació alcohòlica, és a dir, el procés en el qual els llevats transformen els sucres del raïm en alcohol. El gas carbònic que es produeix durant aquest procés empeny les pells cap amunt, formant el que es coneix com a "barret".

És en aquest moment quan es procedeix a realitzar el remuntat, és a dir, anar remullant el barret amb el most procedent de les zones inferiors perquè els components arribin a tot arreu. Així mateix, de manera periòdica, cal anar remenant el barret i enfonsant, per barrejar-se de nou amb el most. Aquest procés es nomena "bazuqueo"

Descubament i fermentació malolàctica

Finalitzada la fermentació alcohòlica i el remuntat, quan ja ha adquirit el color, el procés d'elaboració de el vi continua amb el trasbals, és a dir, el tràfec de el vi, conegut com "vi de rovell", a un altre dipòsit, aquest cop ja separat de la part sòlida. En aquest segon dipòsit es porta a terme la fermentació malolàctica, que consisteix en la transformació química de l'àcid màlic present en àcid làctic, per efecte dels bacteris làctics que es troben de manera natural en el raïm (i, per tant, en aquest vi que s'ha fermentat). Aquesta fermentació permet reduir l'acidesa de el vi.

Amb les pells se sol realitzar un nou premsat, per tal d'extreure el vi restant. Aquest vi, conegut com "vi de premsa", és molt ric en tanins.

Criança

Un cop finalitzades les fermentacions, el vi que es va a "envellir" passa a les bótes de fusta, on romandrà el temps que es determini per a cada varietat. Les bótes romanen al celler, a temperatura i humitat controlades. Durant aquest període, el vi adquireix les notes aromàtiques que trobem més tard, a l'degustar-lo. A més, a l'tractar-se d'un material porós, permet que es produeixi una microoxigenació, que permet l'estabilització d'alguns components, com els antocians, pigments solubles responsables de la color de el vi i que, a més, aporten els seus beneficis antioxidants.

Estabilització
Abans de la seva sortida a l'mercat, cal sotmetre els vins a un procés d'estabilització, l'objectiu és evitar que el consumidor es trobi amb precipitats quan vagi a beure-ho.

Aquest procés inclou la clarificació, que consisteix en l'aplicació de components clarificants que arrosseguen la matèria en suspensió cap al fons de l'dipòsit; la filtració, és a dir, el procés d'eliminació d'aquests residus; i l'estabilització tartàrica, que evita que es produeixin cristalls de tartrat en el vi.

Embotellat

L'embotellat és l'última fase del procés d'elaboració de vi i, com el seu propi nom indica, consisteix a introduir el vi en les ampolles i aplicar el tancament corresponent. Algunes d'aquestes ampolles sortiran a el mercat immediatament, mentre que d'altres, com els vins de criança o reserva, hauran de romandre en repòs durant un temps determinat abans de poder comercialitzar-se.