# data[].attributes.body
Positivt:
Det har blivit färre förmågor (de har slagit ihop olika förmågor). De har fått in språkliga normer i kursplaner. Bra att undervisa mer explicit.

Det är bra att de har fått in gemensam läsning och skrivning i det centrala innehållet. Nu är det även tydligare formuleringar samt enklare språk.

Eleverna får be om förtydligande. Det är bra att de har inkluderat instruktioner.

Bra att de har förtydligat att miljö och personbeskrivningar ska vara med.

Förändringar från "ha" till "visa" grundläggande ordförråd är mer utvärderingsbart.

Negativt:
Vi tycker att det är negativt att vi ska jämföra med elevernas egna språk. Det är svårt att få in i utbildningen, tar mycket tid och vi funderar över syftet med detta.

Nu har de sammanfattat "grundläggande textbearbetning". Innan var det mycket tydligare vad det innefattade.

Jämföra uttal med modersmål är mycket begärt av en lärare.

Det är negativt att de tagit bort från kunskapskraven att eleverna får stötta sin text med bilder.

# data[].attributes.body
Vi behöver diskutera hur vi gör samt tycker gällande att man "jämför med modersmål".

# data[].attributes.body
Läsresan, temaveckor, diktamen, läslyftet (alla tips), studiebesök, bildstöd, sekvensbilder, högläsning med bilder, mycket praktiskt arbete, kroppsspråk, samla "nya" ord på tavlan.

# data[].attributes.body
Läsresan, läsgrupp, cirkelmodellen, högläsning, gemensam läsning, stafettläsning, ugglo, textsamtal.

# data[].attributes.body
boksamtal, sammanfattning av filmer och texter man läst, återberätta egna upplevelser, kort och föremål som eleverna ska beskriva med andra ord, spel, pedagogisk lunch, epa, sokratiska samtal, chambers boksamtal med specifika frågor.

# data[].attributes.body
Alltid ha listor (1, 2, 3), tydliga instruktioner, bildstöd till instruktioner och listor, fasta rutiner, framförhållning och regelbundna påminnelser då det sker förändring, formativ bedömning, kamratbedömning och checklistor, elevinflytande.

Vi tänker att förberedda elever som vet vad som gäller och som förväntas blir mer trygga och därmed mer självständiga.

# data[].attributes.body
Fråga 1: Begreppet Modersmål är borttaget: vi anser att det är lite tråkigt, då andraspråket är viktigt.
Viktigt det som skrivs i syftestexten att kraven på korrektheten ska anpassas till olika  stadier. När det kommer till själva bedömningen; vem är gul/grön och röd, så behöver vi vara samstämmiga kring vad som är godkänt. Genrer lyfts fram vilket är bra! Läsresan visar på att arbetet med genrer är viktigt och hjälper eleverna att fördjupa sina kunskaper i detta. Läsriktningen är kvar i centrala innehållet vilket är viktigt och att kunna jämföra med andra språk eleven kan.
Gemensam/enskild läsning och skrivning viktigt att det förstärks.
Grundläggande textbearbetning: vad innebär det för oss? har vi kamratbedömning i varje årskurs t.ex.?
Checklistor är bra, som finns i Läsresan. Få till det som en rutin.
Att lyssna aktivt- och återberätta.
Rim och ramsor- borttaget ,lite märkligt tycker vi.
Grafiska modeller: vad menar vi då, vilka modeller använder vi?
Samarbetet med studiehandledarna/modersmålslärare behöver vi utveckla, få veta mer om elevens språkkunskaper för att skapa bättre bild och förståelse.

Kunskapskrav: skillnaden i kravet har och visa grundläggande ordförråd.
För att kunna visa behöver vi ge "rätt" uppgifter för att eleven ska kunna visa vad de har/kan.

Fråga 2: Skapa en samsyn kring vem som är gul/röd och grön, hur bedömer vi?
Samarbeta med modersmålslärare/studiehandledare för att förstå den språkliga struktur eleven behärskar. Bjuda in de för att kunna dokumentera i kartläggningsdokumentet.

Fråga 3: Samla ord på tavlan, veckans ord, burk med ord, repetera, Läsresan som belyser nya ord på ett tydligt sätt, samtal i läsgrupper med nya ord, markera viktiga ord i texter enskilt/gemensamt,

Fråga 4: Ugglo, läsgrupper, läslogg, läsgrupper, läsläxor, bokrecensioner, frågor som hör till det man läse, boksamtal, ASL,

Fråga 5: Prata i par, grupp, gemensamt, (EPA), boksamtal, morgonsamling,
anpassade grupper utifrån språknivån, bildstöd, matsalssituationen,

# data[].attributes.body
1. Fördel: Undervisningen  utgår från ett andraspråksperspektiv. Man använder begreppet vågar, vilket ger en rättvis chans för alla.

Det ska möjligheter att läsa, analysera och resonera om skönlitterära verk i olika genrer.

Bra att gemensam och enskilt läsning är med Centralt innehåll.

Läsrelaterade aktiviteter är något som vi anser är väldigt viktigt  och bra. Vi blir medvetna om att undervisningen ska utgå ifrån lästrelaterade aktiviteter, exempelvis läsning före, under och efter läsning.

Negativt

Under Tala, lyssna och samtala nämns det att eleven ska använda olika språk som resurs. Hur kan vi anpassa detta i undervisningen med ett klassrum med elever som läser SV/SVA?

2. Ett utvecklingsområde som vi anser bör utvecklas är kartläggningsfilen.  Man bör koppla färgerna till de nya kunskapskraven. Vi behöver tillsammans hitta en gemensamsyn kring färgerna. Koppling till s.4.

Grundläggande textbearbetning - Betyder det samma som det som står på sida 9? Ej kunskapskrav i SVA?

3. Läromedel exempelvis Läsresan, ordförståelse i fyrfältare, studiebesök, läsgrupper, bildstöd, korta filmer, kroppsspråk.

4. Läsgrupper, genrepedagogik, enskilt läsning, gemensam läsning, högläsning, klassrumsbibliotek, Ugglo, boksamtal.
Åk 3 bjuder in eleverna till morgonläsning varje dag.

5. Boksamtal i helgrupp och i mindre grupp.  Samtal vid olika texttyper exempelvis berättande text och argumenterande text. Muntliga redovisningar enskilt och i grupp.

# data[].attributes.body
Vad det något i den nya kursplanen som ni reagerade på? Fördelar och nackdelar?

Fördel:
Gemensam läsning och skrivning. Det fanns inte tidigare.
Mer fokus med ordförrådet.

Strategier för lyssna ska eleverna be om förtydliganden och att man lyssnar aktivt.

Nackdel:

Hur ska läraren jämföra svenska med andra språk eleverna har med sig?

Finns det något i det centrala innehållet som ni behöver fördjupa era kunskaper om?

Vad menas med grafiska modeller?

Ordspråk och talesätt i jämförelse med andra språk eleven kan. Vi måste själva ta reda på elevnära ordspråk och talesätt för att sedan kunna jämföra. Men det blir svårt att göra det om eleven inte kan modersmålet.

På vilka sätt kan ni arbeta med ordförråd i undervisningen?

Skriv upp ord som eleverna vill lär känna, eleverna får skriva ner nya ord som de är nyfikna på. Eleverna får träna på att använda de nya orden och skriva de i meningar.

Eleverna får läsa böcker.

Titta på svenska tv-program.

Arbeta med förståelse och orden i texten innan nytt arbetsområde.

Eleverna får själva sätta i sammanhang de ”nya orden” och skapa en förståelse.

Uppmärksamma ”nya ord”.

På vilka sätt kan ni arbeta med läsrelaterade aktiviteter?

Läslyftet

Kollegialt lärande

Cirkelmodellen

Hur kan ni arbeta med olika typer av samtal i undervisningen?

Samtal som inte är skolrelaterad, för att kunna lära känna och få eleverna träna på att komma till tal. Eleverna får träna på att ha vardagssamtal.

Eleverna ska träna på att använda språket hela tiden.

Boksamtal

Ge eleverna möjlighet att diskutera tillsammans i mindre grupper, två och två.

Eleverna får arbeta i små grupper för att ska komma till tals.

Hur kan undervisningen bidra till att eleverna utvecklar självständighet och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan?

När eleverna får prata om vardagsnära ämnen, där det inte är strukturerat och möjlighet att uttrycka sina känslor.

Läraren ger möjlighet att ge eleverna öva på att använda den egna språkliga förmågan. Sätta ord på det som de ”försöker” förklara, inte lägga ordet i munnen på dem.