# data[].attributes.body
Det er en  meget fin opgave, I her har lavet. I har det hele med, og jeres beskrivelser er meget fine.
Det eneste jeg savner er, at I sætter en fil ind som  eksempel på dynamisk tegning.

# data[].attributes.body
Et eksempel kunne være, at man skal lave en kvadrat og finde midten. Der startes med at bruge regulær polygon, derefter laver vi diagonaler/eller bruger midtnormal, da figuren står i fronten, kan midtnormal godt bruges.

Figuren er nu inddelt i 2 lige store dele. Der skal nu laves et skæringspunkt, midt på firkanten hvor linjerne skær hindanen. Nu skal den parallelle linje i brug, for at være sikker på målingerne bliver korrekte, når figuren fx skal inddeles i mindre dele.
Efterfølgende laves der diagonaler igen, for at inddele i fx 4 lige store dele, eller mindre dele.

# data[].attributes.body
Dette biled (huset) er i krydsperspektiv, vi har tegnet bredte og højde linjer, fx så man kan måle hvilken side af huset der er bredest.

# data[].attributes.headline
Finde midten- inddele i lige store dele.

# data[].attributes.subject
Finde midten- inddele i lige store dele.

# data[].attributes.body
For at opdele fx en kasse, kan du bruge værktøjet ved navn midtnormal, men du kan også lave diagonalerne, og der hvor de støder sammen er midten.

Det hjælper dig med at lave præcise tegninger. Når det forsvinder i perspektivet, kan man altså ikke bruge midtnormal, og kun lave diagonaler. Men er det et enkelt perspektiv er det muligt at bruge midtnormal, da fronten er i fokus. Derefter kan du dele det op i flere lige store dele.

# data[].attributes.body
Når vi tegner perspektivtegninger, tegner vi det som vi ser det i virkeligheden, der er fx forskellige perspektiver

Vi har en grund linje - det er den vores figur står på.

Horisontlinje - ligger parallel med x aksen, hvor forsvindingspunktet også er.

# data[].attributes.body
Vi sætter et hjælpepunkt, hvor vi derefter trækker linjer ned til x aksen, som hjælper os med at lave afstanden og højden lige høj med fx alle lygtepælene.

# data[].attributes.body
Højde på kasse.
Du finder højden på tegningen. Et eksempel kan være 3 cm.

Højden skal i virkeligheden være fx 4 meter.

Først og fremmest skal vi finde ud af hvor mange cm der er på 4 meter. Og der er 400 cm.

Derefter dividere vi 400 med højden på tegningen som er 3 cm

400:3 = 133,33

Det vil sige at målestoksforholdet er 1:133,33

Er der 1 cm på tegningen. Så der 133,33cm i virkeligheden.

Højde med tag:

Vores højde er fx 6,09 cm.

Det ganger vi med vores målestoksforhold for at udregne vores hus højde i virkeligheden.

6,09 *133,33 =811,98

Dør:

Vores dør skal være 2,5 meter, det skal udregnes i cm, som er 250 cm. Vi dividere 133,33, så har vi højden på døren.

250:133,33 =1,9

# data[].attributes.body
Hvis man ændre på forsvindingspunktet og horisontallinjen, vil perspektivet også ændre sig.

# data[].attributes.body
I kryds perspektiv er der to forsvindingspunkter. Flytter man sin horisontallinje, vil perspektivet også ændre sig.

Alle højdelinjer forbliver parallelle, men de linjer der løber sammen ned mod forsvindingspunktet er ikke parallelle og kaldes dybde linjer.  I krydsperspektiv er det kanten der er i fokus.

# data[].attributes.body
Enkelt perspektiv ser vi det fra fronten, de lodrette linjer vil forblive parallelle, mens de vandrette linjer vil løbe sammen, ned mod forsvindingspunktet.

Vi har fugle, frø og normal perspektiv. Fugle perspektiv ser vi det oven fra, frø perspektiv ser vi det nede fra og normal er det vores øjenhøjde. Perspektivet afhænger af hvor vores horisontlinje og forsvindingspunkt er.

Fx hvis horisontlinjen ligger over er det fugleperspektiv, hvis det ligger under er det frøperspektiv og er den midt på tegningen er det normalperspektiv.