# data[].attributes.body
1. elinympäristö: aavikot

2. abioottiset: kuivuus, maaperä
bioottiset: ihmiset käyttävät sitä hyötytarkoituksiin, eläimet saavat niistä vettä

3. piikit suojelevat kaktusta vettä etsiviltä eläimiltä, varastoi vettä

4. joillain kaktuksilla kasvaa piikkien sijasta helposti irtoavia väkäskimppuja, jotka kosketuksesta tunkeutuvat ihoon

# data[].attributes.body
1. Elinympäristö:
Karhukaisia tavataan kaikkialta maapallolta (Himalajan huipuilta, kuumista lähteistä, ikijään alta, yli 4000 metrin syvyydestä meren pohjasta)
Elintavat:
Karhukaiset käyttävät ravinnokseen kasvi- ja bakteerisolujen sisältöä.
2. Rajoitteet:
Ainut vaatimus yksilön selviytymiselle on vähäinen kosteus noin kymmenen vuoden välein.
3. Sopeutuminen
Kuivan kauden aikana karhukainen pystyy siirtymään kryptobioosiin (elintoiminnot 0,01% normaalista).
4. Muuta
-kestää yli tuhatkertaisen määrän säteilyä ihmiseen verrattuna
- selviää sekä painottomuudessa että noin 6000 ilmakehän paineessa

# data[].attributes.body
1. Elinympäristö: Tulee toimeen kaikenlaisissa elinympäristöissä, elää kuitenkin parhaiten lämpimissä ja rehevissä vesissä

2. Elintavat: Heikko kilpailemaan resursseista muiden kalalajien kanssa, vaatimaton ympäristötekijöiden suhteen, moniruokainen

3. Abioottiset levinneisyyteen vaikuttavat tekijät: hapettomuus, veden rehevyys, lämpötila

Bioottiset levinneisyyteen vaikuttavat tekijät: ravinto, muut kalalajit, ihminen

4. Sopeutuminen: Tehokas energiansäästö, sopeutuu vähähappisiin oloihin, osaa luoda alkoholia vereensä selviytyäkseen hapettomissa oloissa

5. Fun fact: Ruutanaa sanotaan myös kännikalaksi

# data[].attributes.body
1. Elinympäristö: kuiva kangasmetsä

2.  Bioottinen: Toiset kasvit ja maaperän mikrobit saattavat rajoittaa niiden levinneisyyttä. Abioottinen: tarvitsevat oikeanlaisen maaperän

3. Vahapintaiset lehdet, joista kosteus ei haihdu.

4. Puolukat sisältävät paljon vitamiineja!

# data[].attributes.body
1. Elinympäristö: pohjoinen havumetsävyöhyke
Elintavat: ravinto: vesikasvit ja kuivan maan kasvit, kuten havupuiden taimet
2. abioottiset ja bioottiset tekijät: ravinto, elinympäristö, paksu turkki, metsästys
3. sopeutuneet lumessa kulkemiseen, hyviä uimareita
4. suurin nisäkäs, joka elää pohjoisella havumetsävyöhykkeellä, hirvi on Norjan ja Ruotsin kansalliseläin, nykyinen hirvikantamme on lähinnä Parkanon alueella säilyneen piene hankosarvisen kannan jälkeläisiä
5.

# data[].attributes.body
1. Elinympäristö: luontainen levinneisyysalue kattaa lähes koko Euroopan. Eniten se on levinnyt lehtimetsiin, sekametsiin ja aroalueille.
Elintavat: Sille kelpaavat hyvin monet kasvit, joten ravinto ei mainittavammin rajoita rusakon esiintymistä. Erityisesti rusakko syö heinämäisiä ja ruohomaisia kasveja sekä oksia.
2. Abioottiset tekijät: ilmastonmuutos, vuodenaikojen vaihtelu --> kuivuus, lämpötila,
ympäristömyrkyt, saasteiden pitoisuudet
Bioottiset tekijät: pedot, saaliit, kilpailevat lajit
3. Sopeutuminen: vaihtaa turkkinsa väriä

# data[].attributes.body
1. Elinympärisö:  Etelämanner
2. Elintavat: Saa ravintonsa merestä, syö äyriäisiä mm. krillejä ja mustekaloja. Voi sukeltaa syvälle, syö myös kaloja.
3. Levinneisyyttä rajoittavat:  abioottiset: tarvitsee jäätikkoä ja vettä, vesi myös bioottinen, koska kalat.  ilmastonmuutos
Bioottiset: Pahin uhka ihminen, myös miekkavalaat hait ja merileopardit
4. Sillä on paksu rasva- ja höyhenkerros, joka suojaa kylmältä
5. Koiras hautoo munan.
https://www.youtube.com/watch?v=0Haxy5PvCuk

# data[].attributes.body
Elinympäristö
- pesimäaikana vaikea havaita, syksymmällä poikueita voi tavata monissa eri ympäristöissä
- kuusi- ja mäntymetsissä, ikikuusikoissa, soiden reunamilla, hakkuuaukeilla, teiden reunamilla

Elintavat
- monipuolinen ravinto
- vaihtelee iän ja vuodenajan mukaan
- poikasten ravinto koostuu hyönteisistä (sääsket)
- yleisesti ravintota versot, kasvien silmut ja puhkeavat lehdet
- syyskesällä ravintona ovat marjat (mustikka ja variksenmarja)
- lumisena aikana mm koivujen ja pajujen silmut

Rajoitteet
- ei merkittäviä abioottisia rajoitetta, sopeutunut hyvin vaikeisiinkin olosuhteisiin
- ilmastonmuutoksen aiheuttamat olosuhteiden vaihtelut vaikuttavat riekkokantoihin
- bioottisia rajoitteita mm. metsästys

Sopeutuminen
- kesällä höyhenpeite ruskea
- talvella valkoinen
- onnistuu hankkimaan ravintoa myös talvella lumesta huolimatta

Lisätietoa
- ääntely on harvakseltaan kuuluvaa kopek-kopek -nakuttelua, lukuun ottamatta äkillistä pakolentoon pyrähtämistä, jolloin lintu päästää äänekkään ka-ka-ka-ka-naurusarjan

# data[].attributes.body
#ainakunmäsaalistan
#petoonirti

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitt i naturen - Fjällrävsungen lär sig jaga | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
När den lilla fjällrävsungen blir tre månader gammal måste den börja lära sig att jaga själv. Under snön finns lämlar och när fjällräven hör ljudet dyker den ner i snön, men det är svårt - är det för djupt riskerar fjällräven att fastna, är det för tunt kan landningen bli obehaglig.