# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot!

Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta. Testi on tuotettu Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamassa ja Nuorten Ystävien toteuttamassa Osaamisella osallisuutta -kehittämishankkeessa syksyllä 2020.

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot! Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta.

# data[].attributes.body
Tarvelähtöisessä digiohjauksessa hyödynnettävä kortti

# data[].attributes.body
Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kehittämishanke, jonka toteuttajana toimi Nuorten Ystävät -palvelut Oy

Lisätietoa:
https://www.nuortenystavat.fi/ny/kehittamishankkeet/osaamisella_osallisuutta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Googlesta on muodostunut verkkohakujen käsite, googlata löytyy jo Nykysuomen sanakirjastakin. Googlaaminen on kuitenkin taitolaji, joten sitä kannattaa opetella.

Google järjestää myös omia hakukoulutuksia verkossa. Esimerkiksi Advanced Power Search -verkkokurssilla voi koetella hakutaitojaan 12 eri haasteessa, jotka on luokiteltu helpoiksi, keskivaikeiksi tai vaikeiksi. Sivuilla tarjotaan myös apuja ja vinkkejä haasteiden ratkaisemiseen.

Hakuvelhouttaan voi myös teroitella pureskelemalla yhden hakupähkinän Agoogleaday-sivustolla.

Verkossa samoileva säästääkin paljon aikaa ja vaivaa, kun opettelee käyttämään Googlea tehokkaasti. Muutamalla helpolla vinkillä pääsee jo pitkälle.

1. Käytä pikanäppäimiä erilaisiin hakuihin

Erityyppisiä hakuja on helppo tehdä pikanäppäimien avulla. Googlen tulossivulla, heti hakusanan alla on joukko pikanäppäimiä, joilla voi helposti tehdä erilaisia hakuja samalla hakutermillä. Näppäimet voivat vaihdella eri hakujen mukaan, mutta yleisiä ovat mm.:

Kaikki - kaikki hakutulokset kyseisestä hakutermistä (oletus)

Kuvahaku - kuvahaku hakutermistä.

Videot - videohaku hakutermistä.

Kartat - Google Maps haku samalla hakutermillä.

Ostokset - linkkejä kauppoihin jotka myyvät tuotteita jotka osuvat hakutermiin (lähinnä amerikkalaisiin kauppoihin).

Teokset - haku kirjoista.

Sovellukset - haku sovelluskaupoista (App Store, Google Play).

2. Käytä hakutyökaluja

Hakutuloksia tulee yleensä aivan liikaa, joten niiden lajittelu on tarpeen. Eri hakujen pikanäppäimien vierestä löytyvät erittän hyödylliset Hakutyökalut, joilla voit tarkentaa hakutulostasi eri tavoin:

Hakutulosten kielen mukaan: Etsi sivuja, joiden kieli on suomi

Hakutulosten päiväyksen mukaan: Viimeinen tunti/24 tuntia/viikko/kuukausi/vuosi tai voit määritellä oman aikavälin.

Kirjaimellinen: hae tarkkoja sanoja tai ilmauksia.

3. Käytä merkkejä ja symboleita haun tarkentamiseen

miinusmerkki (-) jättää kyseisen sanan pois hakutuloksista. Juha Sipilä -pääministeri (jos etsit muuta Juha Sipilää kun pääministeriä)

lainausmerkit (" ") hakutermin ympärillä tarkoittavat, että tuloksissa näkyvät hakemasi sanat täsmälleen samassa järjestyksessä. "Jos poliitikko haluaa ystävän, hänen on ostettava koira." (Kuka sanoi näin?)

tähtimerkki (*) korvaa puuttuvan sanan tai merkin. "Tulin, näin, *"

kaksi pistettä (..) voi laittaa erottamaan numeroita niin saa tuloksia, jotka sisältävät tällä alueella olevia numeroita. Pyörä 300..450 euroa -> tuloksena pyöriä hintahaarukassa 300-450 euroa.

4. Käytä hakuoperaattoreita

Hakuihin voi myös lisätä sanoja, jotka rajaavat hakutuloksia eri tavoilla. Älä käytä välilyöntejä kaksoispisteiden jälkeen!

site: - hakutuloksia vain tietyiltä sivustoilta tai verkkotunnuksilta. jääkiekko site:yle.fi -> tuloksena jääkiekkoa Ylen sivuilta

related: - etsii sivustoja, jotka muistuttavat kyseistä verkko-osoitetta related:hs.fi -> tuloksena joukko suomalaisia tiedostuvälineitä

OR - etsii sivuja, joilla on yksi vaihtoehtoisista sanoista koripallo OR jalkapallo

info: - antaa tietoa verkko-osoitteesta, voit vaikka hakea välimuistiin tallennetun version sivusta tai sivuja, jotka linkittävät kyseiseen osoitteeseen. info:yle.fi

Jos haluat välillä pelata, kokeile googlata zerg rush ja yritä pelastaa hakutuloksesi!

5. Käytä Googlea laskimena, valuuttamuuntimena, etäisyysmittarina tai pelaa.

Google toimii mainiosti myös laskimena - kirjoita yhtälö googleen ja saat tuloksen

Valuutat saat muunnettua suoraan kirjoittamalla esim. 100 euros in dollars (toimii vain englanniksi)

Kahden kaupungin etäisyyden ja matka-ajan saat kirjoittamalla hakukenttään Helsinki Tampere etäisyys

Jos haluat välillä pelata, kokeile googlata zerg rush ja yritä pelastaa hakutuloksesi!

Hakuoperaattoreita ja haun rajauksia voi tehdä helposti suoraan Googlen etusivun oikeasta alareunasta Asetukset ja valitsemalla sieltä Tarkennettu haku. Tarkennetun haun kautta voi etsiä mm. kielen, alueen, sivun päivämäärän, tiedostotyypin ja käyttöoikeuksien avulla.

Jokeri: Kierrä Googlen maarajoitus

Google nuuskii IP-osoitteesi ja päättelee sen perusteella, mistä maasta haku tehdään. Tämän tiedon avulla käyttäjä ohjataan Googlen maasivustoon, suomalaiset Google Suomeen ja italialaiset Google Italiaan. Googlella on tällä hetkellä noin 200 eri maan sivut Zimbabwesta Ukrainaan ja Togosta Papua Uuteen Guineaan.

Googlen eurooppalaiset maasivustot ovat tietynlaisessa erityisasemassa, sillä Euroopassa on voimassa Oikeus tulla unohdetuksi -säädös. Tämän säädöksen mukaan Googlen ja muiden hakukoneiden on poistettava pyynnöstä harhaanjohtavaa, vanhentunutta ja virheellistä tietoa. Mikäli Google ei suostu poistamiseen, asiasta voi valittaa tietosuojavaltuutetulle.

Oikeus tulla unohdetuksi on kuitenkin voimassa vain Euroopassa, joten sen voi kiertää menemällä vaikkapa Googlen Yhdysvaltain sivustolle. Aiemmin Google.com osoitteeseen pääsi osoitteesta google.com/ncr ( no country restriction), mutta jostain syystä kyseinen osoite ei enää viime vuoden lopun jälkeen ole toiminut.

(Lisäys 8.12.16) Google on sittemmin tukkinut myös muita tapoja kiertää maarajoituksia, esim. selainten incognito-tilassa ei enää pääse suoraan google.com -osoitteeseen, vaan Google ohjaa liikenteen google.fi -osoitteeseen.
Google.com -osoitteseen pitää käyttää ns. välityspalvelinta, eli proxyä. Hakuihin ilmaiseksi käytettäviä välityspalvelimia ovat mm. Hidemyass tai Hide.me.

Tästä voit tulostaa alla olevan kuvan.

Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Digitreenit Facebook -ryhmässä tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit.

Muokkaukset:
7.11.16: Liitetty Digitaidot-kategoriaan.
28.4.17: Poistettu otsikosta järjestysnumero.
22.6.17: Lopun yleislauseen sanamuoto.
22.8.17 ja 27.10.17 Pääkuvaan uusi tausta.
15.1.18 Korjattu kirjoitusvirhe.
18.1.18 Lisätty kuva.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Googlesta on muodostunut verkkohakujen käsite, googlata löytyy jo Nykysuomen sanakirjastakin. Googlaaminen on kuitenkin taitolaji, joten sitä kannattaa opetella. Google järjestää myös omia hakukoulutuksia verkossa. Esimerkiksi Advanced Power Search -verkkokurssilla voi koetella hakutaitojaan 12 eri haasteessa, jotka on luokiteltu helpoiksi, keskivaikeiksi tai vaikeiksi. Sivuilla tarjotaan myös apuja ja vinkkejä haasteiden ratkaisemiseen.

# data[].attributes.headline
Näin sinua ohjataan Facebookissa ja internetissä.

# data[].attributes.subject
Näin sinua ohjataan Facebookissa ja internetissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Algoritmien vaikutusta on vaikeaa arvioida, sillä emme tiedä, millä perusteilla meitä ohjataan tiedon pariin. Datan suodattaminen tapahtuu piilossa. Suuret monikansalliset yhtiöt eivät paljasta liikesalaisuuksiksi luokittelemiaan algoritmejaan.

Myös sosiaalisen median informaatiokuplaa on hankalaa huomata, sillä tiedon ja käyttäjän välissä on algoritmien lisäksi sisältöjä jakavat ja suosittelevat kaverit.

Kavereiden kautta tiedot ja mielipiteet siirtyvät luontevasti, joten dataa taustalla jauhavat algoritmit unohtuvat helposti.

"Olemme teknologiayritys, emme mediafirma", on Facebookin perustaja Mark Zuckerberg toistanut useaan kertaan viimeisten vuosien aikana.

Mutta vaikka Zuckerberg ei pidä Facebookia mediana, niin sen rooli tiedonvälityksessä on merkittävä. Tuoreen tutkimuksen mukaan lähes puolet amerikkalaisista aikuisista näkevät uutisensa ensisijassa Facebookissa.

Facebookia on arvosteltu siitä, että suosittelujen painottaminen perustuu käyttäjien tykkäyksiin "oikeiden tärkeiden uutisten" sijasta. Zuckerberg on vedonnut käyttäjien palvelemiseen.

"Juuri nyt etupihallasi kuoleva orava saattaa olla sinulle oleellisempi tapahtuma kuin Afrikassa kuolevat ihmiset", on Zuckerberg perustellut suosittelualgoritmeja.

Kyllä, kotipihan tapahtumat voivat tuntua Afrikan tapahtumia mielenkiintoisemmilta, mutta onko silti järkevää ulkoistaa oleellisuuden arvioiminen koneille?

Kuka määrittelee, mikä on tärkeeä?

Kukaan tuskin pystyy määrittelemään mikä on kaikille relevanttia ja tärkeää tietoa, mutta suurin osa lienee samoilla linjoilla siitä, että vastakkaisille mielipiteille altistuminen, väittelyihin osallistuminen ja monipuolisten näkökulmien ymmärtäminen ovat maailmankuvan tärkeitä rakennuspalikoita.

Netissä on niin paljon informaatiota, että jonkinlainen esivalinta ja arvottaminen on lähes välttämätöntä, jotta pääsemme oleellisen tiedon äärelle.

Algoritmit sisältävät paljon koodia, keräävät runsaasti dataa ja analysoivat sitä tehokkaasti, mutta ne ovat ihmisten kehittämiä ja sisältävät hyvin paljon inhimillisiä valintoja. Näistä valinnoista emme tiedä juuri mitään.

Algoritmien avoimuutta on alettu kyseenalaistaa jo monella tavalla. Muun muassa Saksan liittokansleri Angela Merkel on vaatinut läpinäkyvyyttä mediajättiläisten algoritmien käyttöön.

On vaikeaa kaivata jotain minkä olemassaolosta ei tiedä. Jos näemme ja koemme asiat, tapahtumat ja jopa faktat vain tietynlaisesta näkökulmasta, niin mistä uudet ajatukset ja ideat tulevat?

Ford-autotehtaan perustaja ja maailman mullistaneen T-Ford-automallin isä Henry Ford on sanottu kiteyttäneen uusien ideoiden ja luutuneiden ajatusten eron näin:

"Jos olisin kysynyt ihmisiltä mitä he haluavat, he olisivat vastanneet: nopeampia hevosia."

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin sinua ohjataan Facebookissa ja internetissä

# data[].attributes.attachment_link.description
Algoritmien vaikutusta on vaikeaa arvioida, sillä emme tiedä, millä perusteilla meitä ohjataan tiedon pariin. Datan suodattaminen tapahtuu piilossa. Suuret monikansalliset yhtiöt eivät paljasta liikesalaisuuksiksi luokittelemiaan algoritmejaan. Myös sosiaalisen median informaatiokuplaa on hankalaa huomata, sillä tiedon ja käyttäjän välissä on algoritmien lisäksi sisältöjä jakavat ja suosittelevat kaverit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa.

Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan. Lähteiden käyttö voi olla valikoivaa ja sävy tunteisiin vetoava. Asioista uutisoidaan niin, että lukija kokee tulevansa sorretuksi, kuuluvansa väärinkohdeltujen joukkoon. Vastamediat yrittävät rakentaa vastakkainasetteluja ja luoda viholliskuvia.

Näin tunnistat luotettavan uutisen - kysy nämä 7 kysymystä.

1. Missä uutinen on julkaistu?

Kuka on julkaissut jutun? Kuka on sivuston tai tilin ylläpitäjä? Onko jutun kirjoittanut toimittaja todellinen henkilö?

2. Miten aihetta on käsitelty?

Onko aiheen käsittely puolueellista tai valikoivaa? Kerrotaanko kaikki faktat? Onko jutussa asiatonta kielenkäyttöä? Onko tekstissä paljon kirjoitus- tai kielioppivirheitä?

3. Milloin uutinen on julkaistu?

Tarkista julkaisuajankohta. Onko uutinen enää ajankohtainen? Vanhoja uutislinkkejä saatetaan jakaa toisessa asiayhteydessä, jolloin niiden merkitys muuttuu.

4. Mihin uutinen perustuu?

Mihin lähteisiin uutinen perustuu? Keitä jutussa on haastateltu? Tutki, miten aiheesta on uutisoitu muualla. Onko samoja haastattelulainauksia käytetty muualla?

5. Ovatko uutisen kuvat aitoja?

Käytä käänteistä kuvahakua. Ovatko jutun kuvat jostain toisesta yhteydestä?

6. Vastaako otsikko sisältöä?

Klikkiotsikot voivat johtaa harhaan eikä varsinainen uutinen vastaa otsikkoa. Lue myös uutinen, älä pelkkää otsikkoa.

7. Mitä itse ajattelet asiasta?

Vaikuttavatko omat mielipiteesi tulkintaasi? On helpompi uskoa uutisiin, jotka vahvistavat omaa maailmankuvaamme.

Tulosta Näin tunnistat luotettavan uutisen -kuva valkoisella pohjalla tai mustalla pohjalla.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnista luotettava uutinen - kysy nämä 7 kysymystä

# data[].attributes.attachment_link.description
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa. Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan.

# data[].attributes.headline
Google Drive - tallenna tiedostot pilveen

# data[].attributes.subject
Google Drive - tallenna tiedostot pilveen

# data[].attributes.body
Ihan Diginä -hankkeen ohje.

# data[].attributes.body
asap