# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=-1pMMIe4hb4
https://www.youtube.com/watch?v=G_1LP3Z6pW4
https://www.youtube.com/watch?v=cWGE9Gi0bB0

# data[].attributes.body
https://padlet.com/tbncoprreu/p3q0dzxf3sgptd0g

# data[].attributes.body
De primære demensformer er Alzheimers, Vaskulær demens og Frontotemporal demens.

Alzheimers kendetegnes ved at man stille og roligt mister hukommelsen mere og mere. Man kan f.eks ikke huske, hvor bilen er parkeret, ikke huske hvor man har lagt ting, tror de er stjålet osv. Måske kan de heller ikke finde deres eget hjem og går søgende rundt.

Vaskulær demens er som regel en tilstand der opstår af en usund livsstil, så den kan betegnes som livsstils-demens. F.eks forkert kost (at man er for fed), samt har et stresset arbejde, for meget rygning eller forhøjet blodtryk. Den demente vil ofte være meget træt og kan sove i 2-3 døgn og derefter vil de langsomt komme tilbage igen, hvor man ser en lille bedring over et stykke tid.

Frontotemporal demens kendetegnes ved at den demente for et meget bekymret udtryk i ansigtet, senere mister man mimikken og øjnene vil se udslukte ud. Det vil komme til at ligne de er fuldstændig tomme for indhold. De vil på omgivelserne kunne virke uopdragne og grove i deres adfærd. De vil ofte være en prøvelse for deres omgivelser. De bliver impulsstyrede, f.eks hvis de ser noget, de kan lide, øser de op, til der ikke er mere, selvom der måske er 5-6 andre, der også skulle have haft. De er meget hæmningsløse og gør stort set hvad der lige falder dem ind, uanset hvor de er og hvem de er sammen med.

# data[].attributes.body
Frontotemporal demens er også forkortet som FTD. Det er betegnelsen for en gruppe hjernesygdomme, der påvirker pandelapperne og den forreste del af tindingelapperne. Sygdommene medfører oftest store forandringer i personligheden med adfærdsforstyrrelser, evnen til at tale (afasi) og psykiatriske symptomer. Sygdommen betyder at hæmninger og situationsfornemmelsen langsomt forsvinder, og at den demensramte får en impulsiv og uovervejet adfærd.

FTD kan ramme både yngre og ældre. Sygdommen kan ikke helbredes, og der er ingen lægemidler, der kan stoppe sygdomsforløbet. Dog er det vigtigt, at både patient og pårørende får den rette vejledning tidligt i forløbet. Forstyrrelser i adfærden og psykiatriske træk behandles ved en specialiseret socialpædagogisk indsats og ved at man tilpasser  den ramte både bolig og det miljø, som personen lever i.

# data[].attributes.body
Kommer af ordet delirium, som betyder bevidsthedsuklarhed og vildfarelse. Delir (organisk delirum eller delir ved somatisk sygdom) er en alvorlig hjernepåvirkning, der opstår pludseligt over få timer til få dage forårsaget af fysisk sygdom eller medicin.
Symptomer er:
bevidsthedsplumring, uro, kognitiv forvirring, manglende stedsans.
Man mener det skyldes en inflammation, dvs. en betændelsestilstand i hjernen eller kroppen.
Ældre demente på plejehjemmene bruger i højere grad ble og de har det svært med at udtrykke klart om symptomer hvis de får blærebetændelse. Derfor får de ofte  delir tilstand af blærebetændelse.

Delir kan fremskynde sygdommen demens hos patienter disponerede for demens.

# data[].attributes.body
Reminiscens er en metode, der ved at stimulere sanserne  fremkalder minder og erindringer for at styrke identiteten og livskvaliteten hos mennesker med demens.
Brugen af fysiske genstande – også kaldet en trigger – kan være med til at stimulere minder som almindelige samtale ikke vil kunne frembringe. Triggeren kan være genstande fra personens privatliv eller arbejdsliv – eksempelvis fotos, musik, redskaber eller pyntegenstande.
Reminiscensmetoden baserer sig på stimulering af sanserne, og bygger  ovenpå allerede eksisterende viden om, hvordan sanserne kan stimuleres, selv om en person er kognitivt svækket.

For at stimuleringen skal kunne vække genkendelse, skal det være den rigtige sansestimuli til den rigtige person. Kendskabet til den demensramtes livshistorie er således essentiel for valget af trigger

# data[].attributes.body
Amerikansk Alzheimerforening har udarbejdet liste over 10 advarselstegn ved sygdommen. Listen dækker så bredt, at den kan bruges også ved andre demenssygdomme.
1. Glemsomhed
Det er normalt at have brug for huskesedler eller glemme en aftale. Det er ikke normalt at spørge om det samme flere gange eller at glemme noget, man har lært for kort tid siden.
2. Besvær med at udføre velkendte opgaver
Det er normalt at skulle have hjælp til at indstille fjernsynet. Det er ikke normalt at have problemer med at følge en opskrift, man har brugt mange gange tidligere.
3. Problemer med at finde ord
Det er normalt ikke at kunne finde det rette ord ind imellem. Det er ikke normalt at gå i stå midt i en samtale uden at ane, hvordan man kommer videre eller at kalde tingene noget andet.
4. Forvirring vedrørende tid og sted
Det er normalt at komme i tvivl om, hvilken ugedag det er. Det er ikke normalt ikke at vide, om det er forår eller efterår eller at glemme, hvor man er, og hvordan man kom derhen.
5. Svigtende dømmekraft
Det er normalt at træffe en dårlig beslutning af og til. Det er ikke normalt, at tage sandaler på om vinteren eller gentagne gange lade sig overtale til at købe ting, man ikke har brug for eller råd til.
6. Problemer med at tænke abstrakt
Det er normalt at have lidt svært ved at forstå en talemåde eller ordsprog. Det er ikke normalt at tro, at musene bogstaveligt talt danser på bordet, når katten er ude.
7. Vanskeligheder med at finde ting

Det er normalt at glemme, hvor man har lagt fjernbetjeningen. Det er ikke normalt at lægge brillerne i køleskabet eller anklage andre for at stjæle de ting, man ikke kan finde.
8. Forandringer i humør og adfærd
Det er normalt at have en dårlig dag eller blive irriteret, når ens vaner bliver brudt. Det er ikke normalt at tabe fatningen, blive mistænksom, bange, vred eller forvirret uden nogen oplagt grund.
9. Ændringer i personlighed
Det er normalt at ændre holdning over tid og kunne sige undskyld, hvis man er gået over stregen. Det er ikke normalt at sige alt, hvad man tænker, uden at tage hensyn til andres følelser.
10. Mangel på initiativ
Det er normalt, at man nogle gange ikke orker arbejdet, familien og sociale forpligtelser. Det er ikke normalt ofte at trække sig fra fritidsaktiviteter, sociale sammenkomster eller sport, som man ellers plejer at gå op i.

Det behøver ikke være tegn på begyndende demens

Selv om man lægger mærke til et af de 10 advarselstegn hos sig selv, er det ikke ensbetydende med, at man er ved at få en demenssygdom. Det er helt normalt at glemme en enkelt aftale, ikke at kunne finde nøgler og pung på vej ud af døren eller ikke at kunne huske enkelte episoder, man har oplevet ved en fest. Brug af huskesedler til at holde styr på aftaler og indkøb er vist hverdag i de fleste hjem. De fleste mennesker kan have svært ved at overskue et regnskab eller et budget. Man oplever øjeblikke, hvor man ikke kan komme på et bestemt ord. Man står og kigger ind i køleskabet og ved faktisk ikke hvorfor. Hvem har ikke prøvet at træffe en beslutning, som de nærmeste bagefter betragter som tvivlsom, hvem er ikke træt efter arbejde eller dagslange familiesammenkomster, og hvem kan ikke føle sig trist til mode en regnvejrsdag i oktober?

# data[].attributes.body
Mennesker med demens, som langsomt mister deres identitet, kan have stor glæde af at fokusere på livsminder og erindringer fra de tidlige leveår. I reminiscens-metoden arbejdes med såkaldte triggere, dvs. fysiske genstande, der kan åbne op for minder og erindringer hos personer med demens.

Musik er også vigtig redskab i reminiscens metoden. Den skaber erindringer og glade hos demente.

Musik og musikterapi kan bruges i plejen og omsorgen af demente, både til at skabe gode stunder, men også til at reducere symptomer på depression, uro og angst.
At arbejde socialpædagogisk er et vigtigt element, når man skal undgå brug af magt overfor borgere med demens. En grundlæggende forståelse i tilgangen er, at man hverken kan eller skal opdrage mennesker til at opføre sig på en bestemt måde, men derimod støtte dem i at fungere på egne betingelser og i samspil med andre.  Det handler om at opretholde en relation til mennesket med demens ved at kunne tolke signaler og vurdere situationer og ved at gøre hverdagen meningsfuld og betydningsfuld for den enkelte.

# data[].attributes.body
Musik anvendes til at stimulere personer med demens og dæmpe urolig adfærd. Musikterapi har en   positiv virkning på det kognitive funktionsniveau, motoriske og sociale færdigheder hos demente.
Musikterapi har en gavnlig effekt på psykiske symptomer og adfærdsændringer – herunder uro, aggression, vandren, rastløshed, irritabilitet, sociale og emotionelle problemer samt spisevanskeligheder.
Link til INMU musikpude
https://www.youtube.com/watch?v=HxQ-v9U8v10

# data[].attributes.body
Demens er den tilstand man kommer i, når det mentale begynder at svække pga. sygdom. Det medfører forandringer i hjernen. Sygdommen ses ofte hos ældre over 65 år, men det kan også sagtens ramme 40-50 årige. Risikoen for demens stiger med alderen og det kan vise sig ved, at man f.eks får svært ved at lære nye ting eller udføre forskellige slags opgaver. Det er vigtigt, at man husker at skelne mellem almindelig alderdom og sygdom, da man sagtens kan glemme ting uden at have demens. Sygdommen kan ikke helbredes, men man kan få medicin, der dæmper symptomerne eller udsætter processen.

Det kan være svært for en demensramt, at accepterer den hjælp de får, da de gerne selv vil, men at andre nu andre gøre det for dem. De er meget glade for hjælpen, men frustration kan også opstå. I begyndelsen er det hårdt og svært for den sygdomsramte, men når den først træder i kraft, er det ikke længere den ramte det er så hårdt for, men mere de pårørende.

I Odense Kommune er der en række forskellige tilbud til borgere ramt af demens:
- aflastning for patient og pårørende
- Demensteams
- Aktivitetstilbud
- Plejebolig
- Hjælpemidler
- Rådgivning og træning
- Frivillige organisationers tilbud

# data[].attributes.body
Kommunikation er altafgørende for en god pleje og omsorg til den demensramte. Det kan være rigtig svært for den ramte, at give udtryk for deres tanker og følelser, samt hvad de har behov for. Kommunikation går to veje, men med en dement, kan det være en god idé at tage aktiv lytning i brug for ligesom at forstå borgerens budskaber.
Det er vigtigt at bibeholde deres personlige vaner og værdier, så de føler besøget og hjælpen så personlig og tryg som muligt. Det kan f.eks være hjælp til personlig hygiejne, børste tænder eller spise, samt handle ind. Den demente har stadig kvalitet i livet, så bare fordi de ikke længere kan rejse, eller forstå en film, så er der stadig ting som mad, kærlig berøring og andre ting der giver dem livskvalitet, som er vigtig at bibeholde og som de stadig kan fornemme og finde glæde i.

# data[].attributes.body
Et eksempel er en dement med fremskreden sygdom som bor på et  plejehjem

Spise og drikke
1 indtager føde - ja
2 drikker - ja
3 forsyner sig med fast føde og væske og skærer maden ud - ja, med let guidning
Forflytning
1 forflytter sig i sengen - ja
2 forflytter sig fra seng til stol eller mellem stole - ja
3 bringer sig fra et rum til andet - ja, med let guidning
4 bringer sig fra en etage til en anden via elevator eller trappe - nej
5 bringer sig ud af og ind i huset - nej
6 bringer sig omkring i udendørs nærmiljø - nej
Toiletbesøg
1 kan viljemæssigt/kontrolleret tømme tarm og blære - ja, med indstillet toiletbesøg
2 forflytter sig til og fra toiletsædet, samt udfører intimhygiejne - med guidning
3 sætter tøjet og placerer eventuelle hjælpemidler så som bind og bleer og vasker hænder - med guidning
4 bringer sig til og fra badeværelset/toilettet (rummet) - med guidning
Af- og påklædning
1 klæder sig af - med guidning
2 klæder sig på - overkroppen  - med let hjælp
3 klæder sig på - underkroppen - skal hjælpes
4 tager strømper/sko på - skal hjælpes
5 tager tøj frem efter behov - nej, skal hjælpes
Personlig hygiejne
1 udfører øvre hygiejne - med  guidning
2 tager brusebad, det vil sige vask af hele kroppen - delvis, skal have hjælp
3 vasker håret - skal hjælpes
Anden kropspleje
1 reder/børster håret - ja, med guidning
2 børster tænder - ja, med guidning
3 barberer sig/lægger make-up - skal hjælpes
4 neglepleje på hænder - skal hjælpes
5 neglepleje på fødder - skal hjælpes
Kommunikation
1 meddeler sig/påkalder sig opmærksomhed - ja
2 samtaler - delvis
3 telefonerer - nej
4 læser - nej
5 skriver i hånden eller på computer - nej
Kommunikation skal foregår på den måde, at den demente kan forstå. Han kan ikke længere læse eller skrive, heller ikke ringe til andre.
Andre aktiviteter som IADL er ikke  længere eksisterende hos denne person, dvs, han er fuldt afhængig af andres hjælp med transport, madlavning, indkøb, rengøring og tøjvask.

# data[].attributes.body
I rollen og arbejdet som SOSU, er det vigtigt at kende til de enkelte borgeres musiklivshistorie. Det er et værktøj/redskab til at skabe en god relation til borgeren, samt tilnærme sig og komme på bølgelængde og til at oprette en god kommunikation med borgeren. Som vi ser i filmen Betaniahjemmet, skaber sang og musik livsglæde, og det skaber leg, læring, og livskvalitet. Sang og musik skaber samhørighed blandt ældre og demente. De vågner op til sangen, de kender og kan lide, og det giver fællesskab, når de synger sammen.
Ifølge Jan Tønnesvang kaldes det psykologisk ilt og er en af de vigtige fire former for psykologisk ilt, et menneske behøver: Mestring, mening, samhørighed og autonomi.

# data[].attributes.body
Åge har fået FTD diagnose som 58 årig. Det gik stærkt ned og bare efter et år skulle han flytte på plejehjem. Åge har været matematiklærer, han er glad for sport, natur og musik/dans. Han har hustru Rita, som besøger ham og de går sammen til arrangementer som erindringsdans.
Åges sygdom gør, at han er meget impulsstyrret, derfor er det vigtigt for os som personale at have gode værktøjer til at skabe en god hverdag til Åge. Det er vigtigt med grænsesætning og afledning af opmærksomheden, så impulserne  ikke tager over.
God kommunikation er altafgørende. Vi skal være opmærksomme på:
- at være tålmodige og nærværende
- at udtrykke os kort og præcist
- at bruge kropssprog og øjenkontakt
- at undgå irettesætte og skabe god stemning
- at bruge musik, sang og dans