# data[].attributes.attachment_link.title
En hjärnas födelse och död: Den unga hjärnan

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett barns hjärna är oerhört dynamisk, och mer formbar än en muskel. Genom studier av analfabeter vet forskarna att hjärnans själva anatomi förändras när barn får lära sig läsa och skriva. Nu visar det sig också att andra aktiviteter, som till exempel musikalisk träning, påverkar hjärnan på ett överraskande sätt.

# data[].attributes.body
Kompletterar teori i tex Hwang & Nilsson Utvecklingspsykologi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Våra forskares populära föredrag från Hjärnans dag hittar du här!

Livet sitter i hjärnan

Inuti varje människas huvud ligger en kopia av evolutionens kronjuvel - den mänskliga hjärnan. Den är den mest komplexa struktur som vi känner till. Den är vår öppning till världen, kroppens styrcentral och generatorn för tankar, drömmar och idéer. I filmserien berättar några av Sveriges främsta forskare och läkare om hjärnans svindlande kapacitet, dess sjukdomar och mysterier. Filmerna innehåller unika scener tagna av den världsberömda fotografen Lennart Nilsson.
Serien Livet sitter i Hjärnan är producerad av AGATON film för Hjärnfonden 2014. För regi och manus svarar Emmybelönade producenten Mikael Agaton.
En hjärnas födelse och död

En hjärnas födelse och död är en TV-serie i tre delar producerad av Utbildningsradion i samarbete med Hjärnfonden. Programledare är Fredrik Berling.

Den unga hjärnan

Barnets hjärna framstår som alltmer dynamisk, mer formbar än en muskel. Att börja i skolan och lära sig att skriva förändrar hjärnans anatomi. Det visar sig nu att även andra aktiviteter, som exempelvis musikalisk träning påverkar hjärnan på ett överraskande sätt.

Den mognande hjärnan

En 20-årings kropp har nått sin fulla längd. Lever och njurar är fullt utvecklade. Men det finns ett organ som inte mognar förrän långt senare - hjärnan. Den sena utvecklingen av prefrontalloben kan förklara varför ungdomar ofta är mer lynniga, impulsiva och omdömeslösa än andra vuxna.

Den åldrande hjärnan

När hjärnan bli gammal minskar antalet hjärnceller i hjärnan, minnet blir sämre och risken för hjärnsjukdomar ökar. Men idag vet forskarna att vissa minnessystem märkligt nog blir bättre med åren och att det faktist nybildas hjärnceller hela livet. Hjärnans formbarhet gör att den kan återskapa vissa förlorade funktioner.

Den nya Cinna - en film om stroke
När Cinna var 31 år fick hon en stroke och vaknade upp med förlamning i höger sida och afasi. Filmen visades i SVT under 2008. Idag är Cinna ambassadör för Hjärnfonden.
Innan stroken arbetade hon som skådespelerska och showartist. Trots sin stroke vägrar Cinna låta sig knäckas och tar upp kampen mot sjukdomen. Vägen tillbaka visar sig bli längre än hon trott och leder inte tillbaka - utan mot något helt nytt.

Suzzie Tapper - Jag har Parkinsons sjukdom
I den här starka dokumentären berättar artisten Suzzie Tapper öppenhjärtat om hur det är att leva med Parkinson. Dokumentären sändes på SVT våren 2010 och har producerats av MCN produktion i samarbete med Hjärnfonden.
Ice Bucket challenge 2014

# data[].attributes.attachment_link.description
Våra forskares populära föredrag från Hjärnans dag hittar du här! Inuti varje människas huvud ligger en kopia av evolutionens kronjuvel - den mänskliga hjärnan. Den är den mest komplexa struktur som vi känner till. Den är vår öppning till världen, kroppens styrcentral och generatorn för tankar, drömmar och idéer.

# data[].attributes.headline
Lusten att förstå - om lärande på människors villkor

# data[].attributes.subject
Lusten att förstå - om lärande på människors villkor

# data[].attributes.body
Om lusten och härligheten med lärande. Motivation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I fokus för Peter Gärdenfors bok Lusten att förstå står den unika mänskliga egenskapen att vara en lärande, och undervisande, varelse. Vi föds med en naturlig nyfikenhet och lust att lära. Det rör sig om ett slags informellt lärande, där motivationen tycks komma inifrån. En viktig uppgift för skolan i dag är att skapa och vidmakthålla motivationen i det formella lärandet. I ett fungerande utbildningssystem är eleverna motiverade lärandet leder till förståelse och då kan man alltså ta hjälp av de processer som är aktiva i det informella lärandet.

Lusten att förstå inleds med en diskussion kring vad lärande är, hur förståelse skapas och vilka processer i hjärnan som spelar roll i sammanhanget. Under de senaste decennierna har kognitionsvetenskapen kommit fram till ny kunskap om samspelet mellan tanke, känsla och lärande. Nya rön om neurologiska processer i hjärnan har också bidragit till att vi har en allt bättre möjlighet att förstå hur det informella lärandet går till och hur vi kan dra nytta av detta även inom det formella lärandet.

En mer tillämpad infallsvinkel finns i de kapitel som tar upp lek, berättelse och olika former av visualisering. Här diskuteras också hur olika former av teknikstött lärande kan utvecklas. I ett avslutande sammanfattande kapitel ger författaren en rad konkreta rekommendationer för hur undervisning kan bedrivas för att gynna och utveckla elevernas motivation och förståelse.

Lusten att förstå vänder sig främst till lärare, lärarstuderande och föräldrar, men kan läsas av alla som är intresserade av grundläggande frågor kring vad det egentligen innebär att vara människa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lusten att förstå : om lärande på människans villkor av Peter Gärdenfors (Bok)

# data[].attributes.attachment_link.description
I fokus för Peter Gärdenfors bok Lusten att förstå står den unika mänskliga egenskapen att vara en lärande, och undervisande, varelse. Vi föds med en naturlig nyfikenhet och lust att lära. Det rör sig om ett slags informellt lärande, där motivationen tycks komma inifrån.

# data[].attributes.body
Hwang & Nilsson

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utvecklingspsykologi beskriver centrala aspekter av den fysiska, kognitiva och socioemotionella utvecklingen genom hela livet: från fostertiden, spädbarnsåren, förskoleåren, tidiga skolår, ungdomsåren och till vuxen ålder. Vardagsnära exempel och många illustrationer levandegör innehållet, skapar förståelse och visar hur kunskapen kan tillämpas.

Denna fjärde utgåva är kraftigt reviderad och uppdaterad bland annat med kunskap om olika typer av familjekonstellationer och kontexter, könsidentitet och nya rön inom neuropsykologi och genetik.

Boken riktar sig till studerande och verksamma inom områden där kunskap om individens utveckling behövs såsom förskola, skola, hälso- och sjukvård, psykiatri och socialtjänst.

Philip Hwang är professor i tillämpad psykologi vid Göteborgs universitet, leg. psykolog och leg. psykoterapeut. Hans forskning handlar främst om barns, ungdomars och unga vuxnas psykologiska utveckling. Björn Nilsson är beteendevetare och är internationellt verksam inom grupp- och ledarutveckling. Hans forskningsområden har varit socialpsykologi, samtalsanalys och social rättvisa.

De har skrivit flera uppskattade böcker om barns och ungas utveckling.
Sagt om boken

"Det är en mycket bra och komplett bok som riktar sig till både studenter och yrkesverksamma inom yrken där denna kunskap behövs. [...] Boken ger en grundlig genomgång av teorier, olika sätt att se på utveckling samt att mäta och strukturera den. En gedigen referenslista ingår."
Airi Kärkkäinen Karlsson, BTJ-häftet nr 20, 2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Utvecklingspsykologi - 4 uppl. av Philip Hwang, Björn Nilsson (Häftad)

# data[].attributes.attachment_link.description
Utvecklingspsykologi beskriver centrala aspekter av den fysiska, kognitiva och socioemotionella utvecklingen genom hela livet: från fostertiden, spädbarnsåren, förskoleåren, tidiga skolår, ungdomsåren och till vuxen ålder. Vardagsnära exempel och många illustrationer levandegör innehållet, skapar förståelse och visar hur kunskapen kan tillämpas.

# data[].attributes.body
Skolverket
Kopplat till lgr, barnkonventionen, övningar i demokratiska förhållningssätt och kvalitet och utvärdering

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial.

Beställa en trycksak

Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning.

Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund". Annars loggar du in med e-postadress och lösenord så öppnas dina tidigare registrerade uppgifter upp. Du kan skicka din beställning direkt genom att klicka på knappen "Skicka beställning och ändra mina uppgifter" på sidan där du fyller i dina adressuppgifter.

När du lagt det du vill beställa i varukorgen klickar du på den röda knappen "Varukorg" högst upp på sidan, med den lilla pilen bredvid Visa. Då visas varukorgens innehåll och du kan kontrollera och ändra antal beställda ex, ta bort artiklar och se summan i kronor, moms och eventuella rabatter. Tyvärr kan vi inte ange portokostnaden.

När du är nöjd med din beställning klickar du på knappen "Gör beställning". Då får du upp ett kvitto i webbläsaren som visar vad du beställt och summan av ordern och en orderbekräftelse sänds till mejladressen du uppgivit i beställningen.

Observera att du kan ångra din beställning längst ner på webbsidan med ditt kvitto. Klicka på knappen "Ångra beställning".

Köp- och leveransvillkor

Leveranser och fakturor för kommer direkt från vår leverantör ISY Information System. Det är också ISY som bemannar kundtjänsten (publikationsservice) för beställningar av trycksaker och frågor kring leveranser och fakturor.

Leveranser och fakturor för beställningar av läroplaner och kursplaner kommer från en annan av våra leverantörer: Norstedts Juridik. Beställer du både läroplaner och andra trycksaker samtidigt kommer du alltså att få leveransen i skilda försändelser och två skilda fakturor.

Normalleveranser skickas med B-post. Porto/frakt debiteras med den faktiska kostnaden. Vi kan leverera enligt andra önskemål på din begäran, extra kostnader kan då tillkomma. Kontakta vår publikationsservice för pris.

Beställningar skickas från våra distributörer inom fem arbetsdagar från beställningsdatum, förutsatt att de beställda artiklarna finns i lager.

Betalning sker mot faktura inom 30 dagar från fakturadatum.

Vi debiterar inte någon separat fakturerings- eller expeditionsavgift.

Porto/frakt tillkommer alltid, även på gratismaterial.

Priser är angivna exklusive moms om inte annat anges.

Vi reserverar oss för prisändringar och för att material kan ha tagit slut efter beställningstillfället. Vid beställning som överstiger lagersaldot ger vi besked angående det via mejladressen som angavs vid beställningen.

Rabatter

Vid beställning av många exemplar av samma titel till samma leveransadress lämnas mängdrabatt på priset:

10 - 49 ex 5 % rabatt

50 eller fler ex 10 % rabatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Förskolans och skolans värdegrund - förhållningssätt, verktyg och metoder

# data[].attributes.attachment_link.description
Materialet är i vissa delar är inaktuellt och kommer att tas bort inom en snar framtid. Boken beskriver förskolans och skolans demokratiska uppdrag från ett rättighetsperspektiv och ett förhållningssätt i organisation och undervisning. Konkreta exempel ges på olika former av samtal och metoder för att levandegöra värdegrunden och utveckla barnens och elevernas demokratiska kompetens.

# data[].attributes.headline
Välmående ger resultat - digitalt material med text film och övningar

# data[].attributes.subject
Välmående ger resultat - digitalt material med text film och övningar

# data[].attributes.body
https://www.regionhalland.se/utveckling-och-tillvaxt/utbildning-och-kompetens/forskola-grundskola-och-gymnasium/valmaende-ger-resultat/

# data[].attributes.body
Jesper Juul och
Diskutera del för del.

# data[].attributes.body
Beteende.

# data[].attributes.body
Ledarskap i skolan

# data[].attributes.body
Barnkonventionen

Björkman, Lotta och Janne Bromseth (red) 2019. Normkritisk pedagogik - Perspektiv, utmaningar och möjligheter. Studentlitteratur: Lund (Valda delar, ni får artiklar av oss)

Normutbildning för lärare: Omnorma, Inkluderande undervisning

Agera utan att diskriminera. En handbok för arbete mot diskriminering. Identifiera diskriminering - teoretiska perspektiv s. 76-97

* En skola fri från mobbning och kränkningar, BEO

# data[].attributes.body
Gustavsson B

# data[].attributes.body
Nilsson Umeå universitet

# data[].attributes.body
En komikers uppväxt
Ondskan
Skärmhjärnan
En droppe midnatt

# data[].attributes.body
Tove Philips

# data[].attributes.body
http://www.hhogman.se/skolhistoria.htm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundskolan

Genom ett riksdagsbeslut 1962 infördes en 9-årig obligatorisk skola, grundskolan. Den nya grundskolan hade dock tidigare införts på försök på vissa orter. Grundskolan övertog successivt folkskolans uppgifter och var helt införd 1971. Ända sedan folkskolan infördes 1842 har Sverige haft ett parallellskolsystem med flera olika typer av parallella skolor som har givit liknande typer av kunskaper och examina. Folkskola och läroverk löpte till en början helt vid sidan av varandra. Även kommunala och statliga högre skolor löpte parallellt med varandra. Parallelliteten ökade genom de många kommunala högre skolorna: kommunal mellanskola, flickskola, fortsättningsskola och praktisk realskola. Det svenska skolsystemet blev tillslut svåröverskådligt. De högtstående urvals- och examensskolorna hade högre status och skiljde sig tydligt från de andra. Skolorna på landsbygden hade svårt att hålla jämna steg med skolorna i städerna i frågan om skolans utveckling. Under 1940-talet granskades skolväsendet av två statliga kommittéer. Detta resulterade i ett riksdagsbeslut 1950 om att på försök införa en enhetsskola. Redan efter ett antal år beslöts att en enhetsskola skulle införas i stället för folk- och realskolan. Med enhetsskola avses en skolform med enhetlig organisation och enhetligt utbildningsmål vilken ger utbildning åt alla eller det stora flertalet elever på en angiven nivå. Utbildningsprocessen ändrades till en viss del i grundskolan. Bl.a.ändrades religionsundervisningen från det tidigare skolämnet kristendom till ett orienteringsämne om den kristna religionen men även om andra religioner (Lgr 69). Grundskolan var uppdelad på tre olika stadier, lågstadiet som omfattade årskurserna 1 - 3 (7 - 9 åringar), mellanstadiet som omfattade årskurserna 4 - 3 (10 - 12 åringar) samt högstadiet med årskurserna 7 - 9 (13 - 15 åringar). Vi fick i och med detta en ny kategori lärare: lågstadielärare, mellanstadielärare och högstadielärare. På låg och mellanstadiet var läraren klassföreståndare och följde klassen genom alla 3 åren på respektive stadium. Högstadielärarna var ämneslärare och eleverna hade här olika lärare i olika ämnen. I den nya grundskolan från 1962 skulle årskurserna 7 och 8 ha ett stort antal tillvalsämnen inom organisatoriskt sammanhållna klasser. Årskurs 9 skulle delas upp på nio linjer, en gymnasieförberedande och åtta allmänna och yrkesförberedande linjer. Detta omfattande linjesystem visade sig dock vara alltför omfattande. Flertalet elever valde de teoretiska linjerna. I en ny läroplan år 1969 slopades linjerna. Hela högstadiet, dvs årskurserna 7 - 9 blev sammanhållet men med utrymme för ett av tillvalsämnena främmande språk, konst, ekonomi och teknik. I en ny läroplan från 1980 bibehölls det sammanslagna högstadiet 11 stadieveckotimmar till eleverna tillval av ämnen. Genom 1990/91 års riksdagsbeslut kommunaliserades grundskolan. I den läroplan som är från 1994 (Lpo 94) har betygssystemet ändrats från det tidigare relativa systemet till ett målrelaterat system. Se vidare under nedan. Från läsåret 1998/99 har läroplanen anpassats till att även omfatta den frivilliga skolformen förskoleklass(den tidigare förskolan för 6-åringar). Även fritidshemmen skall använda läroplanen så långt det går. Tanken är att samordna förskoleklass, grundskola och fritidshemmen. Från hösten 2018 är förskoleklassen obligatorisk för alla barn.

Dagens grundskola

Grundskolan är enligt läroplanen från 1994 inte längre uppdelad på olika stadier (låg-, mellan- och högstadiet). Någon linjedelning eller uppdelning på olika svåra kurser görs inte i läroplanen Lpo 94. Som språkval skall erbjudas minst två av språken franska, spanska och tyska (B-språk). Enligt läroplanen skall betyg sättas varje termin i årskurserna 8 och 9. Betyget på vårterminen i årskurs 9 är ett slutbetyg. Betyg ges i varje ämne i grundskolan. Om undervisningen i huvudsak varit ämnesövergripande kan betyg ges i ämnesblock. Betygen är målrelaterade och sätts som Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Som stöd för betygssättningen används ämnesprov i slutet av årskurs 9 i svenska, engelska och matematik. För just dessa ämnen kan ämnesprov också användas i slutet av årskurs 5. Det är kommunerna som numer ansvarar för grundskolan. Skolverket utövar tillsyn över kommunernas skolverksamhet.

Skolplikt

I Sverige har vi en skolplikt som omfattar alla barn i åldern 7 - 16 år. Skyldigheten innebär att man måste följa undervisningen i grundskola eller motsvarande. Ett barn kan få börja i skolan redan vid 6 års ålder om vårdhavaren så begär. Skolplikten innebär även ett barns rätt till utbildning vilket innebär att inget barn kan utestängas från utbildningssystemet.

Skolåret

Skolåret (eller läsåret) börjar i slutet av augusti och pågår till början av juni följande år och består av två terminer, höstterminen och vårterminen.Ledigheter: höstlovet, jullovet, sportlovet, påsklovet samt sommarlovet.

Friskolor

Skolplikt i grundskola får fullgöras i fristående skola om denna är godkänd av Skolverket. En friskola är en skola som inte ingår i det offentliga skolväsendet (jmf de tidigare privata eller enskilda skolorna). Efter 1991 har friskolarna kunnat få ekonomiska bidrag av allmänna medel. Vanligtvis finansieras friskolorna också med terminsavgifter.

Internatskolor

En internatskola är en skola där eleverna bor under läsåret. Folkhögskolorna är ett exempel på internatskola. Det man annars i första hand tänker på när det gäller internatskolor är de skolor som upprättats med de engelska public schools som förebild. Se även Privatskolor i Sverige

Bilden nedan speglar den svenska skolans form som den såg ut innan 1994-års läroplan.

Skolsystemen i USA och Storbritannien

USA

Till skillnad från Europa, där skolorna tillkom genom centrala beslut i respektive lands parlament, inrättades skolorna i USA på det lokala planet. De både finansierades och styrdes lokalt. Den amerikanska konstitutionen lägger ansvaret för skolväsendet på delstaterna vilket inneburit en stark decentralisering. Då högre utbildning, sk. sekundära skolor, genom High schools kom till stånd i slutet av 1800-talet skedde även det på lokan nivå. Den allmänna skolan, Public school, skulle vara till för alla och kom att betraktas som en ryggrad i den amerikanska demokratin. I Europa var sekundärskolorna, Gymnasium eller Grammar schools, mer av elitskolor med traditioner från medeltiden och inte tillgängliga för alla. Vidare har det Europeiska skolväsendet, inklusive Sverige, starkt präglats av parallellskolsystem, där man med olika typer av skolor på samma nivå. I USA har det aldrig funnits parallellskolsystem på detta stadium av utbildningen. De flesta av USA:s delstater har en skolplikt från 6 till 16 år. Vissa delstater har skolplikt ända till 17 eller 18 år. Cirka 10% av eleverna går i privata skolor. Basen i det amerikanska utbildningsväsendet är den 6-åriga Primary School (6 - 11 åringar). Därefter kommer den 6-åriga High School Nästa instans i USA är College. Det finns både ett 4-årigt och ett 2-årigt college. motsvarar i stort vårt Gymnasium. Den amerikanska 4-åriga College är speciellt för USA och motsvaras i Europa av ett mellanting av gymnasium och ett grundläggande universitetsstadium. För att gå vidare till sk. graduate schools, för exempelvis juridiska- (law schools) och medicinska studier (medical schools), krävs 4-årigt college. En av de äldsta college i USA är Harvard som grundades 1636.

Storbritannien

I Storbritannien dominerades utbildningen av kyrkan, staten spelade länge en blygsam roll. För barnen i åldrarna 5 - 10 år infördes år 1870 en allmän skolgång med statliga bidrag. Dessa primary schools, inrättades vid sidan av de privata skolorna, dvs privata grammar schools och public schools. I 1944 års skolordning, Education Act, utökades den obligatoriska skolgången till att även omfatta sekundärskolan (Secondary school). Skolplikten sträckte sig 15 år men utökades år 1974 till 16 år. Förutom linjesystemen har 1944-års skolordning bestått fram till våra dagar. De 6 första skolåren består av primary school. Den är uppdelad på 2 stadier, en 2-årig infant school för 5 - 7 åringar och en 4-årig junior school för 7 - 11 åringar. teoretisk läroplan, secondary technical med en yrkesinriktad utbildning och secondary modern med en mer allmän läroplan. För att komma in på grammar school var eleverna tvungen att klara ett examensprov, det sk. 11-plus examamination. Cirka 20 % av eleverna togs in på denna linje. På 1960-talet föreslogs att urvalet vid 11 års ålder skulle avskaffas samt att alla sekundärskolor skulle bli sk. comprehensive schools. Grammar school är 6-årig, dvs eleverna går till en ålder av 16 år. Endast A-level ger behörighet till högskolestudier. Privatskolor: England är känd för sina privatskolor. Men år 1990 gick enbart 7,4 % av eleverna i privatskolorna. grant schools som är dagskolor och eleverna bor hemma. En av de mer kända privatskolorna är Eton. Både de tidigare grammar schools, nu comprehensive schools och de privata skolorna har friplatser för begåvade elever från ekonomiskt svaga hem. När det gäller universiteten så dominerades den högre utbildningen länge av universiteten i Oxford (1100-talet) och Cambridge (1200-talet). Efter andra världskriget inrättades även högskolor på universitetsnivå, sk. polytechnics. De var specialiserade på avancerad yrkesutbildning för tekniker och lärare men hade ingen forskarutbildning. År 1992 integrerades dessa högskolor i universitetsorganisationen.

Relaterade länkar

Källor

xxxxxxxx Hist xxxxxxxxx

xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom ett riksdagsbeslut 1962 infördes en 9-årig obligatorisk skola, grundskolan. Den nya grundskolan hade dock tidigare införts på försök på vissa orter. Grundskolan övertog successivt folkskolans uppgifter och var helt införd 1971. Ända sedan folkskolan infördes 1842 har Sverige haft ett parallellskolsystem med flera olika typer av parallella skolor som har givit liknande typer av kunskaper och examina.

# data[].attributes.body
Lärarna 1 timme tre gånger. SR

# data[].attributes.body
Mares

# data[].attributes.body
bok

# data[].attributes.body
Säljö

# data[].attributes.attachment_link.title
Gossen i tavelhuset - Artikel Pedmagasin nr 7 2007

# data[].attributes.body
Louise Sjöstrand

# data[].attributes.headline
Lärande skola bildning, Roger Säljö m fl

# data[].attributes.subject
Lärande skola bildning, Roger Säljö m fl

# data[].attributes.body
Glokala fhsk & Hellidens fhsk använder den
Helliden:
- Skolan i Sverige
- Ledarskap
- Praktiken

Glokala:
- Skolans organisation och uppdrag
- Skolans historia
- Pedagogiska tankegångar bakom svensk skola
- Kapitel 17. Skolans lagar och förordningar. Det legala ramverket. Valda delar.

Vi har också bjudit in Roger Säljö att gästföreläsa om tankegångar och pedagogiska tänkare bakom svensk läroplan. Mkt pedagogiskt och bra, kan rekommendera!

# data[].attributes.body
Skollagen Regeringen Skolverket Skollagen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundläggande värden

Skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen (2010:800) slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.

Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell.

Skolan ska gestalta och förmedla de värden och rättigheter som uttrycks i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska utgå från vad som bedöms vara barnets bästa och eleverna ska få kännedom om sina rättigheter.

Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

Förståelse och medmänsklighet

Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för människors olikheter. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla sådana tendenser ska aktivt motverkas. Intolerans, förtryck och våld, till exempel rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck, ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser.

Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som både har en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där.

Saklighet och allsidighet

Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen.

Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

En likvärdig utbildning

Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den ska främja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper.

Skollagen föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla.

Skolan ska aktivt och medvetet främja elevernas lika rättigheter och möjligheter, oberoende av könstillhörighet. Skolan har också ett ansvar för att synliggöra och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Hur skolan organiserar utbildningen, hur eleverna blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan ska därför organisera utbildningen så att eleverna möts och arbetar tillsammans samt prövar och utvecklar sin förmåga och sina intressen med samma möjligheter och på lika villkor oberoende av könstillhörighet.

Rättigheter och skyldigheter

Skolan ska klargöra för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Att den enskilda skolan är tydlig i fråga om mål, innehåll och arbetsformer är en förutsättning för elevers och vårdnadshavares rätt till inflytande och påverkan. Det är inte minst viktigt som underlag för den enskildes val i skolan.

Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den ska utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att delta i planering och utvärdering av den dagliga undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman och aktiviteter, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar.

Skolans uppdrag

Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Skolan ska i samarbete med hemmen främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolan ska präglas av omsorg om individen, omtanke och generositet. Utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv - värden, traditioner, språk, kunskaper - från en generation till nästa. Skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling. Arbetet måste därför ske i samarbete med hemmen.

Skolan har i uppdrag att förmedla och förankra grundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Eleverna ska kunna orientera sig och agera i en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska information, fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ.

Skolan ska aktivt verka för jämställdhet. Skolan ska därmed gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för flickor och pojkar, kvinnor och män. I enlighet med grundläggande värden ska skolan också främja interaktion mellan eleverna oberoende av könstillhörighet. Genom utbildningen ska eleverna utveckla en förståelse av hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska könsmönster och hur de kan begränsa människors livsval och livsvillkor.

Skolan har ett ansvar för att eleverna återkommande under skolgången får möta frågor som rör sexualitet, samtycke och relationer. Utbildningen ska därigenom främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bland annat i pornografi.

Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade. Genom rika möjligheter att samtala, läsa och skriva ska varje elev få utveckla sina möjligheter att kommunicera och därmed få tilltro till sin språkliga förmåga.

Skapande och undersökande arbete samt lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Särskilt under de tidiga skolåren har leken stor betydelse för att eleverna ska tillägna sig kunskaper. Skolan ska även sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen.

Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt deras vilja att pröva och omsätta idéer i handling och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt kunna värdera information. Utbildningen ska därigenom ge eleverna förutsättningar att utveckla digital kompetens och ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap.

En viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap inför framtiden samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande.

Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.

Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet samt för att leva i ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet.

Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden och agera ansvarsfullt mot sig själva och andra.

Skolans uppdrag att främja lärande förutsätter en aktiv diskussion i den enskilda skolan om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap och lärande är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former - såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet - som förutsätter och samspelar med varandra. Skolans arbete måste inriktas på att ge utrymme för olika kunskapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet.

Skolan ska främja elevernas harmoniska utveckling. Detta ska åstadkommas genom en varierad och balanserad sammansättning av innehåll och arbetsformer. Gemensamma erfarenheter och den sociala och kulturella värld som skolan utgör skapar utrymme och förutsättningar för ett lärande och en utveckling där olika kunskapsformer är delar av en helhet. Ett ömsesidigt möte mellan de pedagogiska synsätten i förskoleklass, skola och fritidshem kan berika elevernas utveckling och lärande.

Skolan ska stimulera varje elev att bilda sig och växa med sina uppgifter. I skolarbetet ska de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Även hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas.

Eleverna ska få uppleva olika uttryck för kunskaper. De ska få pröva och utveckla olika uttrycksformer och uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form ska vara inslag i skolans verksamhet. En harmonisk utveckling och bildningsgång omfattar möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna ska tillägna sig.

God miljö för utveckling och lärande

Eleven ska i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan ska sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i en omgivning med många kunskapskällor. Strävan ska vara att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Personlig trygghet och självkänsla grundläggs i hemmet, men även skolan har en viktig roll. Eleverna ska få kännedom om hur de kan få hjälp om de upplever otrygghet i eller utanför skolan. Omsorg om den enskilda elevens hälsa, välbefinnande och utveckling ska prägla verksamheten. Varje elev har rätt att i skolan få utvecklas, känna växandets glädje och få erfara den tillfredsställelse som det ger att göra framsteg och övervinna svårigheter.

Varje skolas utveckling

Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Huvudmannen har ett givet ansvar för att så sker. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att skolan utvecklas kvalitativt. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas, resultaten följs upp och utvärderas och att nya metoder prövas och utvecklas. Ett sådant arbete måste ske i ett aktivt samspel mellan skolans personal och elever och i nära kontakt med såväl hemmen som med det omgivande samhället.

I de övergripande målen anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar grundskolan. Målen anger inriktningen på skolans arbete.

2.1 Normer och värden

Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling i olika sammanhang.

Mål

Skolans mål är att varje elev

kan göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter,

respekterar andra människors egenvärde samt deras kroppsliga och personliga integritet,

tar avstånd från att människor utsätts för våld, förtryck, diskriminering och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa andra människor,

kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och

visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen,

i sin verksamhet bidra till att skolan präglas av jämställdhet och solidaritet mellan människor,

i sin verksamhet bidra till att eleverna interagerar med varandra oberoende av könstillhörighet,

aktivt motverka diskriminering och kränkande behandling av individer eller grupper,

visa respekt för den enskilda individen och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt, och

i arbetet med normer och värden uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför.

Läraren ska

klargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets värdegrund och dess konsekvenser för det personliga handlandet,

öppet redovisa och diskutera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem,

synliggöra och med eleverna diskutera hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter samt hur könsmönster kan begränsa egna livsval och livsvillkor,

planera och genomföra undervisningen så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet,

uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och motverka alla former av diskriminering och kränkande behandling,

tillsammans med eleverna utveckla regler för arbetet och samvaron i den egna gruppen, och

samarbeta med hemmen i elevernas fostran och klargöra skolans normer och regler som en grund för arbetet och för samarbete.

2.2 Kunskaper

Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning.

Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former. För att elever i behov av stöd för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper i matematik, svenska och svenska som andraspråk i lågstadiet ska få det tidigt och anpassat efter sina behov finns det i 3 kap. skollagen (2010:800) bestämmelser om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och i lågstadiet. Kapitlet innehåller även bestämmelser om stöd för att eleverna ska ha möjlighet att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier som minst ska uppfyllas i alla ämnen och årskurser samt bestämmelser om elevernas utveckling mot utbildningens mål i övrigt.

Mål

Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola

kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt,

kan kommunicera på engelska i tal och skrift samt ges möjligheter att kommunicera på något ytterligare främmande språk på ett funktionellt sätt,

kan använda sig av matematiskt tänkande för vidare studier och i vardagslivet,

kan använda kunskaper från de naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga, humanistiska och estetiska kunskapsområdena för vidare studier, i samhällsliv och vardagsliv,

kan lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt och ansvarsfullt sätt,

kan använda såväl digitala som andra verktyg och medier för kunskapssökande, informationsbearbetning, problemlösning, skapande, kommunikation och lärande,

kan använda sig av ett kritiskt tänkande och självständigt formulera ståndpunkter grundade på kunskaper och etiska överväganden,

kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga,

har fått kunskaper om och insikt i det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken,

har fått kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia,

kan samspela i möten med andra människor utifrån kunskap om likheter och olikheter i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia,

har fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället,

har fått kunskaper inom området sexualitet, samtycke och relationer samt om hedersrelaterat våld och förtryck,

har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling,

har fått kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället,

kan använda och ta del av många olika uttrycksformer såsom språk, bild, musik, drama och dans samt har utvecklat kännedom om samhällets kulturutbud, och

kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

uppmärksamma och stödja elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och

samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande.

Läraren ska

ta hänsyn till varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande,

stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan,

ge utrymme för elevens förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel,

stimulera, handleda och ge extra anpassningar eller särskilt stöd till elever som har svårigheter,

samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen, och

organisera och genomföra arbetet så att eleven

- utvecklas efter sina förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga,

- upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt,

- får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling,

- får använda digitala verktyg på ett sätt som främjar kunskapsutveckling,

- successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar,

- får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, och

- får möjligheter att arbeta ämnesövergripande.

2.3 Elevernas ansvar och inflytande

De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig ska omfatta alla elever. Elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen.

Mål

Skolans mål är att varje elev

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön.

Läraren ska

utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan,

svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad,

verka för att eleverna oberoende av könstillhörighet får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen,

svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer,

tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen, och

förbereda eleverna för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle.

2.4 Skola och hem

Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet.

Läraren ska

samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling, och

hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation och iaktta respekt för elevens integritet.

2.5 Övergång och samverkan

Förskoleklassen, fritidshemmet och skolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Skolan ska även samverka med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar.

Riktlinjer

Läraren ska

2.6 Skolan och omvärlden

Eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet i skolan. De ska också få underlag för att välja fortsatt utbildning. Detta förutsätter att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det förutsätter också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt.

Mål

Skolans mål är att varje elev

kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden,

har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och

har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i Sverige och i andra länder.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och

bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund.

Läraren ska

bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och

medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället.

Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska

informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och

vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.

2.7 Bedömning och betyg

Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella betygskriterier som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika betygskriterier för olika betygssteg.

Mål

Skolans mål är att varje elev

utvecklar ett allt större ansvar för sina studier, och

utvecklar förmågan att själv bedöma sina resultat och ställa egen och andras bedömning i relation till de egna arbetsprestationerna och förutsättningarna.

Riktlinjer

Läraren ska

2.8 Rektorns ansvar

Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen, kriterierna för bedömning av kunskaper och betygskriterierna. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att

utbildningen och undervisningen präglas av ett jämställdhetsperspektiv och organiseras så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet,

skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas,

skolans arbetsmiljö utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges aktivt lärarstöd och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bland annat skolbibliotek och digitala verktyg,

alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero,

undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar eller det särskilda stöd samt den hjälp de behöver,

kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan,

resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör,

kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer samt kunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck behandlas återkommande i utbildningen,

undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet,

i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger,

samarbetsformer utvecklas mellan förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande,

samverkan kommer till stånd med förskolan för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete,

formerna för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas och att föräldrarna får information om skolans mål och sätt att arbeta, skolans ordningsregler och olika valalternativ,

samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning,

den studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning,

personalen får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjligheter att dela med sig av sin kunskap och att lära av varandra för att utveckla utbildningen,

skolbibliotekets verksamhet används som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens,

skolans internationella kontakter utvecklas, och

skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen.

Förskoleklassens syfte och centrala innehåll

Undervisningen i förskoleklassen ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i undervisningen i förskoleklassen samt hur undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier som senare kommer att gälla i den aktuella obligatoriska skolformen.

Syfte

Undervisningen i förskoleklassen ska syfta till att stimulera elevernas allsidiga utveckling och lärande. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i elevernas behov och intressen samt i det kunnande och de erfarenheter som eleverna tidigare har tillägnat sig, men också kontinuerligt utmana eleverna vidare genom att inspirera till nya upptäckter och kunskaper. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som gynnar övergången från förskola till skola och fritidshem. Därigenom ska undervisningen i förskoleklassen bidra till kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande samt förbereda eleverna för fortsatt utbildning.

Undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi, inlevelse och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande och praktiska arbetssätt. I undervisningen ska eleverna genom leken ges möjlighet att bearbeta intryck, pröva olika identiteter, utveckla kreativitet samt sin förmåga att samarbeta och kommunicera. Undervisningen ska uppmuntra och utmana eleverna att pröva egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga.

Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla och pröva sin identitet och sina uppfattningar i möte och samspel med andra. Undervisningen ska ta tillvara olikheter och mångfald och på så sätt ge eleverna möjlighet att fördjupa sin förståelse för olika sätt att tänka och vara. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förtrogenhet med demokratiska principer, arbetssätt och processer genom att de får vara delaktiga, utöva inflytande och ta ansvar i verksamheten. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sig själva samt sin förmåga att samarbeta och att hantera konflikter på ett konstruktivt sätt.

Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med tal- och skriftspråk genom att ge dem möjligheter att läsa, lyssna på samt skriva och samtala om såväl skönlitteratur som andra typer av texter och händelser. Dessutom ska undervisningen i de vardagliga aktiviteterna på olika sätt skapa möjligheter för elever med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt modersmål. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften.

Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för matematik och förståelse för hur matematik kan användas i olika situationer. Eleverna ska därför utmanas och stimuleras att använda matematiska begrepp och resonemang för att kommunicera och lösa problem på olika sätt med olika uttrycksformer samt för att utforska och beskriva sin omvärld.

Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas intresse för och kunskaper om natur, teknik och samhälle genom att ge dem möjligheter att utforska, ställa frågor kring och samtala om företeelser och samband i omvärlden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling. Undervisningen ska även utmana och stimulera elevernas intresse för olika tider, platser och kulturer.

Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla sitt intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet kan påverka hälsa och välbefinnande.

Genom undervisningen i förskoleklassen ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att

pröva och utveckla idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling,

skapa och upprätthålla goda relationer samt samarbeta utifrån ett demokratiskt och empatiskt förhållningssätt,

kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för skilda syften,

skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer,

använda matematiska begrepp och resonemang för att kommunicera och lösa problem,

utforska och beskriva företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, och

röra sig allsidigt i olika miljöer samt förstå vad som kan påverka hälsa och välbefinnande.

Centralt innehåll

Undervisningen ska behandla följande centrala innehåll.

Språk och kommunikation

Samtala, lyssna, ställa frågor och framföra egna tankar, åsikter och argument om olika områden som är bekanta för eleverna, till exempel etiska frågor och vardagliga händelser.

Samtala om innehåll och budskap i olika typer av texter.

Berättande texter, sakprosatexter och texter som kombinerar ord, bild och ljud.

Bokstäver och andra symboler för att förmedla budskap.

Rim, ramsor och andra ordlekar.

Digitala verktyg och medier för kommunikation.

Säker och ansvarsfull kommunikation, även i digitala sammanhang.

Ord och begrepp som uttrycker behov, känslor, kunskaper och åsikter. Hur ord och yttranden kan uppfattas av och påverka en själv och andra.

Skapande och estetiska uttrycksformer

Matematiska resonemang och uttrycksformer

Enkla matematiska resonemang för att undersöka och reflektera över problemställningar samt olika sätt att lösa problem.

Naturliga tal och deras egenskaper och hur de kan användas för att ange antal och ordning. Del av helhet och del av antal.

Matematiska begrepp och olika uttrycksformer för att utforska och beskriva rum, läge, form, riktning, mönster, tid och förändring.

Natur, teknik och samhälle

Olika sätt att utforska företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, till exempel genom observationer, mätningar och samtal om iakttagelser. Hur elevnära företeelser och samband kan beskrivas, till exempel med ord och bilder eller enkla tabeller och diagram.

Normer och regler i elevernas vardag, till exempel i lekar och spel, och varför regler kan behövas.

Demokratiska värderingar och principer, i sammanhang som är bekanta för eleverna. Hur gemensamma beslut kan fattas och hur konflikter kan hanteras på ett konstruktivt sätt.

Barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen).

Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, rättvisa och könsroller.

Naturen och människors levnadsvillkor på hemorten och andra platser under olika tider, utifrån elevernas erfarenheter och intressen.

Sortering och gruppering av växter och djur samt namn på några vanligt förekommande arter.

Kemiska och fysikaliska fenomen som är bekanta för eleverna, till exempel övergång från is till vatten, friktion och synliga astronomiska fenomen.

Några vanliga tekniska lösningar i elevernas vardag, hur de är uppbyggda, fungerar och skulle kunna förbättras.

Byggande och konstruktion med hjälp av olika material, redskap och tekniker.

Hur människors olika val i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling.

Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse

Fritidshemmets syfte och centrala innehåll

Undervisningen i fritidshemmet ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i undervisningen i fritidshemmet. Begreppet undervisning ska ges en vid tolkning i fritidshemmet där omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet.

Syfte

Undervisningen i fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Detta ska ske genom att undervisningen tar sin utgångspunkt i elevernas behov, intressen och erfarenheter, men också att eleverna kontinuerligt utmanas ytterligare genom att de inspireras till nya upptäckter. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som integrerar omsorg och lärande.

Undervisningen i fritidshemmet kompletterar förskoleklassen och skolan genom att lärandet i högre grad ska vara situationsstyrt, upplevelsebaserat och grupporienterat samt utgå från elevernas behov, intressen och initiativ. Undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande och praktiska arbetssätt. I undervisningen ska eleverna genom leken ges möjlighet att bearbeta intryck, pröva sin identitet, utveckla kreativitet samt sin förmåga att samarbeta och kommunicera. I undervisningen ska eleverna uppmuntras och utmanas att pröva egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga. Undervisningen i fritidshemmet ska komplettera förskoleklassen och skolan även genom att erbjuda eleverna rekreation och vila för hälsa och välbefinnande.

Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla och pröva identiteter och uppfattningar i möte och samspel med andra. Undervisningen ska ta tillvara olikheter och mångfald och på så sätt ge eleverna möjlighet att fördjupa sin förståelse för olika sätt att tänka och vara. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förtrogenhet med demokratiska principer, arbetssätt och processer genom att de får vara delaktiga, utöva inflytande och ta ansvar i verksamheten. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sig själva samt sin förmåga att samarbeta och att hantera konflikter på ett konstruktivt sätt.

Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med olika språkliga uttrycksformer. Dessutom ska undervisningen sträva efter att på olika sätt skapa möjligheter för elever med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt modersmål. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften.

Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas intresse för och kunskaper om natur, teknik och samhälle genom att ge dem möjligheter att utforska, ställa frågor kring och samtala om företeelser och samband i omvärlden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att använda matematik för att beskriva omvärlden och lösa vardagliga problem. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling. Genom att eleverna får vistas i natur och samhälle ska undervisningen också stärka deras möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön.

Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla ett intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet och utevistelse kan påverka hälsa och välbefinnande.

Genom undervisningen i fritidshemmet ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att

pröva och utveckla idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling,

ta hänsyn till personliga behov av balans mellan aktivitet och vila,

skapa och upprätthålla goda relationer samt samarbeta utifrån ett demokratiskt och empatiskt förhållningssätt,

kommunicera med språkliga uttrycksformer i olika sammanhang och för skilda syften,

skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer,

utforska och beskriva företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, samt

röra sig allsidigt i olika miljöer samt förstå vad som kan påverka hälsa och välbefinnande.

Centralt innehåll

Undervisningen ska behandla följande centrala innehåll.

Språk och kommunikation

Samtala, lyssna, ställa frågor samt framföra egna tankar, åsikter och argument om olika områden, till exempel etiska frågor och vardagliga händelser.

Samtala om olika typer av texter.

Digitala verktyg och medier för kommunikation.

Säker och ansvarsfull kommunikation, även i digitala sammanhang.

Ord och begrepp som uttrycker behov, känslor, kunskaper och åsikter. Hur ord och yttranden kan uppfattas av och påverka en själv och andra.

Skapande och estetiska uttrycksformer

Natur och samhälle

Olika sätt att utforska företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, till exempel genom samtal, studiebesök och digitala medier. Hur företeelser och samband kan beskrivas, till exempel med ord och bilder.

Matematik som redskap för att beskriva vardagliga företeelser och för att lösa vardagliga problem.

Byggande och konstruktion med hjälp av olika material, redskap och tekniker.

Normer och regler i elevernas vardag, till exempel i lekar och spel, och varför regler kan behövas.

Etnicitet, könsroller, kroppsideal och konsumtion samt kritisk granskning av hur dessa företeelser framställs i medier och populärkultur.

Demokratiska värderingar och principer, i sammanhang som är bekanta för eleverna. Hur gemensamma beslut kan fattas och hur konflikter kan hanteras på ett konstruktivt sätt.

Barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen).

Hur människors olika val i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling.

Närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation.

Orientera sig i närmiljön och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse

Initiera, organisera och delta i lekar av olika slag.

Idrotter och andra fysiska aktiviteter inomhus och utomhus under olika årstider och i olika väder.

Utevistelse under olika årstider, samt närmiljöns möjligheter till vistelse i naturen och på andra platser för fysisk aktivitet och naturupplevelser.

Säkerhet och hänsyn till miljö och andra människor vid vistelse i olika naturmiljöer. Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten.

Livsstilens betydelse för hälsan, till exempel hur kost, sömn och balansen mellan fysisk aktivitet och vila påverkar det psykiska och fysiska välbefinnandet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Läroplan (Lgr22) för grundskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.headline
Ramverk 1 Skolans organisation och uppdrag

# data[].attributes.subject
Ramverk 1 Skolans organisation och uppdrag

# data[].attributes.body
1. (minst 10%, motsvarar 4 veckor)
Utbildningsområdet behandlar de lagar och dokument som reglerar den svenska skolans uppbyggnad och utformning. Centralt innehåll är de demokratiska och etiska principer
som skolan vilar på och som utgår från den svenska grundlagen, samt hur skolans politiska styrning ser ut och organiseras.
Kunskaper
Deltagaren har förståelse för de centrala villkor och lagar som styr hur den svenska skolan är uppbyggd och organiserad. Deltagaren är införstådd med skolans demokratiska uppdrag, dess historiska rötter och dess påverkan på styrdokument och regelverk. Deltagaren är bekant med de olika yrkesgrupper som verkar i skolan och har övergripande förståelse för deras uppdrag.
Färdigheter
Deltagaren kan orientera sig i skolans styrdokument. Deltagaren kan resonera kring hur skolans demokratiska uppdrag påverkar undervisning, planering och uppföljning av den pedagogiska verksamheten, samt förhållningssätt hos den pedagogiska personal som arbetar där. Utifrån förståelse av skolans politiska styrning kan deltagaren föra välgrundade
resonemang kring pedagogiska, sociala och ekonomiska förutsättningar för skolverksamheten.
Kompetenser
Deltagaren kan använda sig av skollagen för att hitta stöd för åtgärder för olika målgrupper i
skolan, identifierade efter behov, förutsättningar och bakgrund. Deltagaren arbetar utifrån
ett demokratiskt värdegrundsperspektiv och visar på hur normkritiska förhållningssätt och
etiska ställningstaganden påverkar såväl mötet med den enskilde eleven som den pedagogiska verksamheten som helhet.

# data[].attributes.body
2. (minst 7,5%, 3 veckor)
Utbildningsområdet är tvärvetenskapligt med sin bas inom sociologi, pedagogik och
psykologi. Området inriktar sig på olika teorier och modeller inom ledarskap samt utvecklandet av det egna ledarskapet inom målstyrda verksamheter.
Kunskaper
Deltagaren har goda kunskaper om ledarskap utifrån olika teorier och modeller samt utifrån olika perspektiv, som t.ex. normkritik, genus- och jämställdhetsperspektiv, jämlikhets- och rättighetsperspektiv. Deltagaren känner till olika former av ledarskap och samspelet mellan
dessa, och förstår att ledarens människosyn påverkar ledarskapet samtidigt som ledarskapet
både påverkar och påverkas av individer, grupper och sociala sammanhang. Deltagaren har
kunskaper om grupprocesser och grupputveckling i ett socialpsykologiskt och etiskt
perspektiv samt kunskap om ledarskap vid konflikter. Deltagaren har kunskap om hur
ledarskap har utvecklats över tid och hur man bedriver ledarskap med utgångspunkt i olika pedagogiska teorier och modeller där särskilt den svenska skolans värdegrund och läroplan är centrala.
Färdigheter
Deltagaren kan självständigt och i samarbete med andra planera, leda, dokumentera och
utvärdera skolverksamhet i olika situationer och sammanhang. Deltagaren kan implementera kunskaper om konflikt- och krishantering i sitt ledarskap, och kan tillämpa sina kunskaper om olika former av ledarskap för att arbeta mot uppställda mål samt bedriva
ledarskap med utgångspunkt i olika pedagogiska teorier och modeller.
Kompetenser
Deltagaren kan självständigt identifiera och diskutera frågor om ledarskap ur olika synvinklar. Deltagaren kommunicerar, samarbetar och samverkar för att leda andra människor samt interagerar och kommunicerar i samarbete med andra människor.
Deltagaren reflekterar kring hur det egna förhållningssättet påverkar ledarskapet och har utvecklat förståelse för grupprocesser och grupputveckling i ett socialpsykologiskt och etiskt
perspektiv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärandets idéhistoria: Dylan Wiliam om lärandets vitala verktyg

# data[].attributes.attachment_link.description
Dylan Wiliam, professor emeritus vid Institute of education vid University of London, har under lång tid forskat på vad som utmärker framgångsrikt lärande och tagit fram en verktygslåda för arbete i klassrum. Alla lärare kan, och måste, ständigt bli bättre.

# data[].attributes.headline
Ramverk 3 Pedagogik, lärande och Utveckling

# data[].attributes.subject
Ramverk 3 Pedagogik, lärande och Utveckling

# data[].attributes.body
3. (minst 10%, 4 veckor)
Utbildningsområdet inriktar sig på pedagogiken som vetenskap och de pedagogiska metoder som används i Sveriges utbildningssystem. Centralt innehåll är även utvecklingspsykologi och hur lärandeteorier och kunskapssyn påverkar och utformar den undervisning som finns i våra skolor idag. Även vikten av studieteknik och motivationsarbete lyfts fram.
Kunskaper
Deltagaren har kunskap om vad ämnet pedagogik innebär och känner till några av de vanligaste pedagogiska metoderna som används inom utbildning, i ett historiskt såväl som samtida perspektiv. Deltagaren har förståelse för vad som påverkar den svenska skolans kunskapssyn och bedömning utifrån läroplan och kunskapskrav. Deltagaren har kännedom om elevers skiftande villkor för lärande och har kunskap om bemötande av elevers olikheter i undervisning och andra skolsammanhang. Deltagaren har kunskap om utvecklingspsykologi
som ämnesområde och dess betydelse för barn och ungdomars utveckling och lärande.
Deltagaren har god kännedom om vanligt förekommande lärandeteorier och dess syn på betydelsen av elevers delaktighet och inflytande över undervisningen. Deltagaren känner till olika studietekniker och former av motivationsarbete.
Färdigheter
Deltagaren visar på kunskaper om skolans målstyrda utbildningsprocesser och förståelse för hur kompletterande kompetenser kan bidra till elevernas utveckling och lärande av kunskaper och värden. Deltagaren har förmåga att anpassa sitt arbetssätt utifrån den kunskapssyn som återfinns i skolans styrdokument. Deltagaren kan identifiera olika pedagogiska metoder som används inom utbildning och vad syftet är med dessa. Deltagaren
har förståelse för barn och ungdomars utveckling och hur den kan påverka deras skolgång.
Deltagaren kan med förvärvade kunskaper följa skolans arbete och resonemang kring kunskapsbedömning, delaktighet, inlärning och behov av stöd och stimulans.
Kompetenser
Deltagaren kan utifrån sina kunskaper inom pedagogik vara verksam inom skolor med olika
pedagogiska inriktningar. Deltagaren deltar, tillsammans med övrig personal, i skolans arbete med eleverna utifrån personalens behov. Deltagaren har en god grund för
identifiering av behov av stöd och utveckling hos elever samt verktyg för att hantera detta.
Deltagaren resonerar kring hur skolans kunskapssyn påverkar undervisningens innehåll och
form.