# data[].attributes.headline
7-9lk:n vieraissa kielissä on myös sisältöä kestävään kehitykseen

# data[].attributes.subject
7-9lk:n vieraissa kielissä on myös sisältöä kestävään kehitykseen

# data[].attributes.body
Lisää tähän ryhmän muotoilemana.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Suomen luonto- ja ympäristökoulujen liitto ry

# data[].attributes.attachment_link.title
MAPPA: Materiaalit, joiden luokitus on ruoka

# data[].attributes.headline
Kirjoita ylös uusia ideoita sekä kokemuksia aiemmin toteutetusta ruokakasvatuksesta. Merkitse värillä, mille ikäkaudelle opetusmenetelmä tai sisältö sopii: esiopetus vaaleanpunainen, 1.-3. lk keltainen, 4.-6. lk vihreä, yläkoulu sininen ja violetilla värillä kaikille sopivat. 

# data[].attributes.subject
Kirjoita ylös uusia ideoita sekä kokemuksia aiemmin toteutetusta ruokakasvatuksesta. Merkitse värillä, mille ikäkaudelle opetusmenetelmä tai sisältö sopii: esiopetus vaaleanpunainen, 1.-3. lk keltainen, 4.-6. lk vihreä, yläkoulu sininen ja violetilla värillä kaikille sopivat. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käytämme evästeitä verkkosivuston välttämättömiin toimintoihin sekä tilastollisiin- että markkinoinnillisiin tarkoituksiin. Osa evästeistä liittyy kolmansien osapuolten tarjoamiin palveluihin. Klikkaamalla 'Hyväksy' osoitat hyväksyväsi kaikkien evästeiden käytön tai valita itse haluamasi evästekategoriat ja päivittää suostumuksesi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Käytämme evästeitä verkkosivuston välttämättömiin toimintoihin sekä tilastollisiin- että markkinoinnillisiin tarkoituksiin. Osa evästeistä liittyy kolmansien osapuolten tarjoamiin palveluihin. Klikkaamalla 'Hyväksy' osoitat hyväksyväsi kaikkien evästeiden käytön tai valita itse haluamasi evästekategoriat ja päivittää suostumuksesi.

# data[].attributes.headline
Mikä on nykytilanne? Mistä ruoka tulee? Mikä on nykyinen kuormitus, hävikin määrä...

# data[].attributes.subject
Mikä on nykytilanne? Mistä ruoka tulee? Mikä on nykyinen kuormitus, hävikin määrä...

# data[].attributes.body
Tarvitaan tietoa, mistä ruoan hiilijalanjälki muodostuu.

# data[].attributes.headline
Luomutuotanto verus muu tuotanto..ihan vaikkapa vierailu tilalle

# data[].attributes.subject
Luomutuotanto verus muu tuotanto..ihan vaikkapa vierailu tilalle

# data[].attributes.headline
Mitä on ilmastoviisas ruoka? Millaiset ilmastovaikutukset kouluruoalla on tällä hetkellä? Ja ilmastoviisaalla kouluruoalla?

# data[].attributes.subject
Mitä on ilmastoviisas ruoka? Millaiset ilmastovaikutukset kouluruoalla on tällä hetkellä? Ja ilmastoviisaalla kouluruoalla?

# data[].attributes.body
Mitä sisältää? Mistä raaka-aineet tulevat? Miten valmistettu?
Ei riitä: Porkkanaa, Suomesta, keitetty
Pitäisi olla: kotimaista porkkanaa, lähituottaja, keitetty uusiutuvaa energiaa käyttäen

# data[].attributes.headline
Ihan varmasti myös ravitsemuksen perusteista kertausta, tai ehkä keskittyen suomalaisten ravitsemuksen ikuisiin kompastuskiviin suola, liian vähäinen marjojen ja kasvisten käyttö, liiallinen punainen liha...

# data[].attributes.subject
Ihan varmasti myös ravitsemuksen perusteista kertausta, tai ehkä keskittyen suomalaisten ravitsemuksen ikuisiin kompastuskiviin suola, liian vähäinen marjojen ja kasvisten käyttö, liiallinen punainen liha...

# data[].attributes.headline
Tähän tarvitsee myös aikaa, nykyisin juostaan ruokalan läpi ja hotkitaan ruoka, tarvittaisiin jonkunlaista ruokakulttuurin palauttamista

# data[].attributes.subject
Tähän tarvitsee myös aikaa, nykyisin juostaan ruokalan läpi ja hotkitaan ruoka, tarvittaisiin jonkunlaista ruokakulttuurin palauttamista

# data[].attributes.headline
Ehkä tähän pyritäänkin mm. somistamalla ja koristamalla ruokalaa teemoittain

# data[].attributes.subject
Ehkä tähän pyritäänkin mm. somistamalla ja koristamalla ruokalaa teemoittain

# data[].attributes.body
Nähdään kaikki ravinto samanarvoisena. Ei arvoteta eri mieltymyksiä, koska halutaan tukea kaikkien hyvinvointia.

Miten vaikutetaan siten positiivisesti, ettei luoda ilmastoahdistusta/pelkoa, vaan että me voimme vaikuttaa.

# data[].attributes.headline
Tarpeeksi tiiviissä muodossa kaikki. esim open ilmasto-opas ym aivan liian laaja

# data[].attributes.subject
Tarpeeksi tiiviissä muodossa kaikki. esim open ilmasto-opas ym aivan liian laaja

# data[].attributes.body
Hävikkimittari

# data[].attributes.headline
Varmasti löytyy ideoita oppilailta, jos he saavat oikeasti vaikuttaa (ideat myös toteutetaan).

# data[].attributes.subject
Varmasti löytyy ideoita oppilailta, jos he saavat oikeasti vaikuttaa (ideat myös toteutetaan).

# data[].attributes.body
Miten tämäkin huomioidaan?

# data[].attributes.body
"Maakunnassa toimii ammattikalastajina reilut neljäkymmentä henkilöä."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaikka kotimaisten luonnonkalojen käyttö ravinnoksi on Suomessa vähentynyt voimakkaasti viime vuosina, on vesiemme tuottama kalabiomassa edelleen suomalaisille tärkeä luonnonvara ja kalastus suosittu vapaa-ajanviettotapa. Pohjois-Savossa vapaa-ajankalastuksen saalis on nykyisin n. kolme miljoonaa kiloa kalaa ja ammattikalastajien saalis n. 600 tonnia vuodessa. Lisäksi maakunnan vesiviljelylaitoksissa tuotetaan hieman yli 200 tonnia ruokakalaa. Yhteensä Pohjois-Savossa pyydetään ja tuotetaan siis lähes neljä miljoonaa kiloa kalaa vuodessa. Luvuissa on kyse käsittelemättömän kalan massasta. Merkittävin kehityssuunta on vapaa-ajan kalastuksen saaliin pieneneminen.

Lähde: Luonnonvarakeskuksen tilastot. Maakuntakohtaiset saaliit on arvioitu laajemman alueen tilastoista kalastajamäärien perusteella. Saaliit arvioidaan joka toinen vuosi.

Koko Suomessa ruokakalan kasvatus on kääntynyt pitkän laskun jälkeen hienoiseen nousuun. Kasvava kalan kysyntä on lisännyt ulkomaisen kasvatetun kalan käyttöä. Pohjois-Savossa vesiviljelyn tuottama kalamäärä on myös ollut viime vuosina hienoisessa nousussa ja maakuntaan on tulossa uusia kalankasvatusinvestointeja, jotka viisinkertaistavat nykyisen ruokakalan tuotannon. Nykyisin maakunnassa toimii viisi ruokakalaa tuottavaa laitosta.

Ammattikalastajien määrä maakunnassa on vähentynyt selvästi huippuvuosista, mutta ei juurikaan viimeisien vuosien aikana. Maakunnassa toimii ammattikalastajina reilut neljäkymmentä henkilöä.

Koko maassa vapaa-ajan kalastuksen suosio harrastuksena vähenee. Pohjois-Savossa kalastuksen harrastajien osuus väestöstä ei ole laskenut yhtä selvästi kuin maassa keskimäärin ja maakunnassa edelleen lähes puolet asukkaista (vuoden 2014 otantatutkimuksen perusteella 46 %) on harrastanut kalastusta jossain muodossa. Koko maassa vastaa luku on nykyisin alle 30 %.

Itä-Suomessa (Pohjois- ja Etelä-Savo sekä Pohjois-Karjala) ahven ja hauki ovat vapaa-ajankalastuksen selvästi tärkeimmät saalislajit. Kuhasaaliit ovat itäisessä Suomessa kasvussa ilmaston lämpenemisen suosiessa kuhakantojen kasvua ja lisääntymistä. Kuhan viljelyn ja istutustoiminnan aloittaminen 1980-luvulla nopeutti kuhakantojen elpymistä ja on mahdollistanut kuhakantojen kotiuttamisen myös uusiin vesistöihin. Kuhasaalis on noin kaksinkertaistunut Itä-Suomessa viimeisen n. 15 vuoden aikana ja kuha on noussut kolmanneksi merkittävämmäksi vapaa-ajan kalastajien saalislajiksi.

Tietolähteet: Luonnonvarakeskusken tilastot (stat.luke.fi), Järvi-Suomen kalatalouspalvelut

# data[].attributes.attachment_link.title
Ymparisto > Pohjois-Savossa kalastetaan ja tuotetaan lähes n

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka kotimaisten luonnonkalojen käyttö ravinnoksi on Suomessa vähentynyt voimakkaasti viime vuosina, on vesiemme tuottama kalabiomassa edelleen suomalaisille tärkeä luonnonvara ja kalastus suosittu vapaa-ajanviettotapa. Pohjois-Savossa vapaa-ajankalastuksen saalis on nykyisin n. kolme miljoonaa kiloa kalaa ja ammattikalastajien saalis n. 600 tonnia vuodessa. Lisäksi maakunnan vesiviljelylaitoksissa tuotetaan hieman yli 200 tonnia ruokakalaa.

# data[].attributes.body
Aina on tarjolla sekä kasvis- että seka-ateria. Sitä syödään mikä maistuu ja näyttää hyvältä. Tärkeintä on valmistaa maistuvaa hyvännäköistä ruokaa olipa se valmistettu mistä tahansa.

# data[].attributes.headline
Kouluun positiivinen puhe ruuasta, ruokailusta.

# data[].attributes.subject
Kouluun positiivinen puhe ruuasta, ruokailusta.

# data[].attributes.body
Tarvitaan mediakamppis ei sirkustemppuja!

Myös kodeissa puhuttaisiin positiivisesti kouluruoasta!! Ilmainen lounas on mahdollisuus edistää myös perheiden talouden positiivista kehitystä.

# data[].attributes.headline
Ruuan arvottamisen välttäminen, kaikki ruoka on hyvää.

# data[].attributes.subject
Ruuan arvottamisen välttäminen, kaikki ruoka on hyvää.

# data[].attributes.body
Alkupalaksi keskustelu mitä on luvassa tänään - LOUNAS ja jälkiruoaksi miten maistui ja meni

# data[].attributes.headline
Hävikkiin paljon ruokaa ottimien tipahtamisen takia

# data[].attributes.subject
Hävikkiin paljon ruokaa ottimien tipahtamisen takia

# data[].attributes.headline
Keskustelu ennen ja jälkeen ruokailun, musiikkia ruokailun taustalle, viihtyisä (oppilastöitä, maalauksia ruokalan seinälle)

# data[].attributes.subject
Keskustelu ennen ja jälkeen ruokailun, musiikkia ruokailun taustalle, viihtyisä (oppilastöitä, maalauksia ruokalan seinälle)

# data[].attributes.headline
Esiinnostoja... mistä tämän päivän omenat tulevat... ne tulevat Pellesmäestä... mistä salaatti tulee, infoa joistakin kouluruuan osien alkuperästä

# data[].attributes.subject
Esiinnostoja... mistä tämän päivän omenat tulevat... ne tulevat Pellesmäestä... mistä salaatti tulee, infoa joistakin kouluruuan osien alkuperästä

# data[].attributes.headline
Ruokailu on yksittäisen ihmisen keino vaikuttaa ilmastomuutokseen

# data[].attributes.subject
Ruokailu on yksittäisen ihmisen keino vaikuttaa ilmastomuutokseen

# data[].attributes.headline
Ruokalassa kokeillaan ainakin joitakin uusia juttuja ja levitteitä, ei aina Edam-juustoa näkkärin päälle, vaan esim. paputahnaa tai sulatejuustoa

# data[].attributes.subject
Ruokalassa kokeillaan ainakin joitakin uusia juttuja ja levitteitä, ei aina Edam-juustoa näkkärin päälle, vaan esim. paputahnaa tai sulatejuustoa

# data[].attributes.body
Kouluravintolat ruokkivat päivässä lähes 15000 oppilasta ja lisäksi lähes 1000 työntekijää. Tästä olisi moni lounaspaikka kiinnostunut ja ylpeä!

Onko ruokailijat liian itsestäänselvyys?
Ruokala on ruokala, ravintola on ravintola ja sen pitäisi olla jo ovelta kutsuva eli sisäänheittävä. Jokainen meistä tietää, että matkoilla mennään syömään ravintoloihin joissa on jo muita ja jotka ovat ulospäin houkuttelevan kutsuvia.

# data[].attributes.headline
Kokeillaan niitä jälkiruokia edes joskus!

# data[].attributes.subject
Kokeillaan niitä jälkiruokia edes joskus!

# data[].attributes.headline
Jokainen syöty koululounas on terveellinen ja ilmastoviisaskin

# data[].attributes.subject
Jokainen syöty koululounas on terveellinen ja ilmastoviisaskin

# data[].attributes.body
Ravitsemukselliset asiat on huomioitu koulujen ruokalistoissa. On varmasti terveellisempää ja ilmastoviisaampaa syödä koululounas kuin esim. pikaruokalounas.

# data[].attributes.headline
Ruuan arvottamisen välttämien, kaikki ruoka on arvokasta ja hyvää.

# data[].attributes.subject
Ruuan arvottamisen välttämien, kaikki ruoka on arvokasta ja hyvää.

# data[].attributes.body
Mistä ruoka tulee ja miten se on tuotettu ja millainen on sen hiilijalanjälki.

Lainaus:  Koulujen ja päiväkotien hävikkitietoisuutta lisättiin osallistumalla syksyllä valtakunnalliseen Hävikkiviikkoon. Hävikkiviikon kampanja toteutettiin yhteistyössä Savonia-ammattikorkeakoulun, Jätekukon ja Kuopion kaupungin ympäristöpalvelun kanssa. Hävikinseurantaa varten tehtiin hävikkimittarit kouluravintoloihin ja ne otettiin käyttöön myös päiväkodeissa loppuvuodesta.

Servican yleiset painopisteet ympäristötavoitteissa Vedenkulutuksen, energiankäytön ja jätekuorman vähentäminen sekä kuljetuspäästöjen vähentäminen ja palvelutuotannon ympäristövaikutusten minimointi ovat asioita, joita Servicassa huomioidaan toiminnan suunnittelussa, hankinnoissa ja palveluntuotannossa.

# data[].attributes.headline
Kysely oppilaille nykyisestä ruokalistasta: jatkoon vai ei jatkoon. 

# data[].attributes.subject
Kysely oppilaille nykyisestä ruokalistasta: jatkoon vai ei jatkoon. 

# data[].attributes.headline
Kemia: S4 Kemia maailmankuvan rakentajana

# data[].attributes.subject
Kemia: S4 Kemia maailmankuvan rakentajana

# data[].attributes.headline
Fysiikka: S3 Fysiikka yhteiskunnassa (Pääpaino on energiantuotannossa ja kestävässä energiavarojen käytössä.), S4 Fysiikka maailmankuvan rakentajana

# data[].attributes.subject
Fysiikka: S3 Fysiikka yhteiskunnassa (Pääpaino on energiantuotannossa ja kestävässä energiavarojen käytössä.), S4 Fysiikka maailmankuvan rakentajana

# data[].attributes.headline
Biologia: ihmisen biologia, erityisestiravinto ja ruuansulatus, verenkierto - hyvnvointi

# data[].attributes.subject
Biologia: ihmisen biologia, erityisestiravinto ja ruuansulatus, verenkierto - hyvnvointi

# data[].attributes.body
Kehittää kestävän elämäntavan edellyttämiä tietoja, taitoja, asenteita ja toimintavalmiuksia. Edistetään kykyä tehdä valintoja ja toimia kodin arjessa kestävästi.

# data[].attributes.headline
Maantieto: Kulkee 7-9lk:n opsissa: kestväkehitys, ilmastonmuutos, ihmiset ja kulttuurit...

# data[].attributes.subject
Maantieto: Kulkee 7-9lk:n opsissa: kestväkehitys, ilmastonmuutos, ihmiset ja kulttuurit...

# data[].attributes.headline
Yleisessä osiossa: L1 Ajattelu ja oppimaan oppiminen (Eettisen ajattelun kehittymistä tuetaan pohtien oikeaa ja väärää, hyvää elämää ja hyveitä sekä eettisen toiminnan periaatteita.)

# data[].attributes.subject
Yleisessä osiossa: L1 Ajattelu ja oppimaan oppiminen (Eettisen ajattelun kehittymistä tuetaan pohtien oikeaa ja väärää, hyvää elämää ja hyveitä sekä eettisen toiminnan periaatteita.)

# data[].attributes.headline
Oma pitkä valinnaisaine Nilsiässä: erätaidot ja retkeily 8-9lk: ilmastoviisasta retkiruokaa 

# data[].attributes.subject
Oma pitkä valinnaisaine Nilsiässä: erätaidot ja retkeily 8-9lk: ilmastoviisasta retkiruokaa 

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruokakasvatus on koko koulun tai varhaiskasvatuksen yksikön asia. Kootkaa yhteisen pöydän ääreen tarvittavat henkilöt ja tehkää arvio koulunne tai päiväkotinne ruokailun ja ruokakasvatuksen nykytilasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erityinen tuki ruokailutilanteissa (nro 226)

Kouluruokailu on oppimistilanne, johon kaikilla oppilailla on yhdenvertainen oikeus. Neuropsykiatrisia erityispiirteitä (nepsy) omaavien oppilaiden osalta kouluruokailun toteutuminen voi vaatia oppituntien lailla...

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruoka ja ruokakasvatus kuuluvat jokaiseen koulupäivään. Ruuasta kertyy tietoja ja taitoja eri oppiaineissa ja niitä harjoitellaan kouluruokailussa. Koululaiset oppivat ruuasta myös koulun aikuisilta ja muilta lapsilta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varhaiskasvatus

Kestävä kehitys on kokonaisvaltaisesti osa varhaiskasvatusta. Ympäristökasvatus edistää lapsen kasvamista kestävään elämäntapaan. Varhaiskasvatuksessa harjoitellaan kestävän kehityksen käytännön taitoja, kuten kierrätystä, kohtuullisuutta sekä ruokaan ja syömiseen liittyvää vastuullisuutta.

Teemaan sopivia materiaaleja:

# data[].attributes.attachment_link.title
Sisällöt teemoittain - Kestävä kehitys - RuokaTutka

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävä kehitys on kokonaisvaltaisesti osa varhaiskasvatusta. Ympäristökasvatus edistää lapsen kasvamista kestävään elämäntapaan. Varhaiskasvatuksessa harjoitellaan kestävän kehityksen käytännön taitoja, kuten kierrätystä, kohtuullisuutta sekä ruokaan ja syömiseen liittyvää vastuullisuutta. Teemaan sopivia materiaaleja: