# data[].attributes.body
-genètica: és la part de la biologia que estudia l’herència dels caràcters, el comportament dels gens dins de les cèl·lules i la seva transmissió de pares a fills.
-gens: fragments d’ADN que contenen informació genètica de cadascun dels caràcters hereditaris.
-al·lels: les dues alternatives que té un gen en cada cromosoma homòleg.

# data[].attributes.body
-genotip: és la composició genètica i no es pot veure a primera vista. Té 2 al·lels (1 del pare i 1 de la mare)
-fenotip: característiques observavbles a primera vista

# data[].attributes.body
Com sabem, les cèl·lules crèixen i augmenten el tamany, fins que arriben a la seva etapa en la que es divideixen; es com es reprodueixen.
És la forma en la que un organisme produeix noves cèl·lules (una cèl·lula inicial  es divideix en dos) per crèixer i reparar els teixits del seu cos.

# data[].attributes.body
És el procés per el qual el nucli de la cèl·lula dona lloc a 2 nuclis amb el mateix material genètic a cadascún.

# data[].attributes.body
-profase: la cromatina forma els cromosomes
-metafase: el nucli forma els cromosomes
-anafase: els cromosomes es separen
-telofase: es separen les dues cèl·lules

# data[].attributes.body
És un procés de divisió cel·lular en el qual 1 cèl·lula diploide es divideix en 4 cèl·lules haploides.

# data[].attributes.body
-espècie: conjunt d’individus que es poden reproduir entre ells i donar lloc a una descendència fèrtil (es poden reproduir).
El concepte d’espècie no es basa en la semblança (alguns individus són de la mateixa espècie pero són molt diferents) (alguns individus són molt semblants però no pertanyen a la mateixa espècie).

-biodiversitat: diversitat d’espècies (esculls coral·lins i selves tropicals).
-evolució: procés de transformació d’unes espècies en altres (no va ser admesa fins el segle XX).

# data[].attributes.headline
diferències i semblances entre la mitosis i la meiosis

# data[].attributes.subject
diferències i semblances entre la mitosis i la meiosis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objectius del tema

Explicar per què les cèl·lules necessiten dividir-se.

Fer un llistat de les fases del cicle cel·lular i explicar què passa a cada fase.

Fer un llistat de les fases de la mitosi i explicar què passa a cada fas.

Comprova el que saps

Què diu la teoria cel·lular?

A quina part de les teves cèl·lules es troba ubicada la informació genètica?

Vocabulari

Anafase: tercera fase de la mitosi i la meiosi (anafase I i anafase II) en la qual les cromàtides germanes se separen i es mouen cap a bandes oposades de la cèl·lula.

Càncer:malaltia en la qual cèl·lules anormals es divideixen sense control.

Cèl·lula filla: cèl·lules que resulten de la divisió d'una cèl·lula parental després de la mitosi o la meiosi.

Cèl·lula parental: cèl·lula que es divideix en dues cèl·lules filles després de la mitosi o la meiosi.

Cicle cel·lular: fases en la "vida" de les cèl·lules eucariotes que duen a la divisió cel·lular.

Citocinesi: divisió del citoplasma després de la mitosi o la meiosi.

Cromàtides germanes: dues molècules d'ADN idèntiques que formen un mateix cromosoma, després que l'ADN s'hagi replicat.

Cromosoma: ADN unit a proteïnes; durant la profase de la mitosi i la meiosi es condensen en estructures compactes.

Fus mitòtic: fibres que mouen els cromosomes durant la mitosi i la meiosi.

Interfase: fase del cicle cel·lular en la qual se sintetitza ADN i la cèl·lula creix. Comprèn les tres primeres fases del cicle cel·lular.

Metafase: segona fase de la mitosi i la meiosi (metafase I i metafase II) en la qual els cromosomes s'alineen al centre de la cèl·lula.

Mitosi: seqüència de passos en la qual el nucli d'una cèl·lula es divideix en dos nuclis fills, cadascun amb un joc idèntic de cromosomes.

Profase: fase inicial de la mitosi i la meiosi (profase I i profase II) en la qual els cromosomes es condensen, l'embolcall nuclear desapareix i es comença a formar el fus mitòtic.

Telofase: fase final de la mitosi i la meiosi (telofase I i telofase II) durant la qual l'embolcall nuclear es torna a formar al voltant dels dos jocs de cromosomes que s'han separat.

Per què es divideixen les cèl·lules

Imagina les primeres fases de la vida. Als éssers humans, quan un espermatozoide fecunda un òvul es forma la primera cèl·lula d'un nou individu. Però els éssers humans estan fets per milers de milions de cèl·lules... d'on han vingut? Recorda que, d'acord amb la teoria cel·lular, tota cèl·lula prové d'una cèl·lula anterior. Per tant, el nou ésser humà es forma a partir d'aquesta cèl·lula inicial.

Com es forma una nova vida, amb milers de milions de cèl·lules, a partir d'una sola cèl·lula? La cèl·lula es divideix per la meitat i genera dues noves cèl·lules; aquestes dues cèl·lules es tornen a dividir i en generen quatre. Les noves cèl·lules es van dividint i dividint de manera que d'una en tenim dues, quatre, vuit... i més.
Les cèl·lules es divideixen de manera repetida per produir un embrió. La cèl·lula inicial o zigot (la primera cèl·lula d'un nou organisme) es divideix per originar dues cèl·lules (a). Cadascuna d'aquestes cèl·lules es divideix i se n'originen així quatre (b), que després donen lloc a vuit cèl·lules (c), després setze i així successivament. Mitjançant la divisió cel·lular es forma un embrió complet a partir d'una única cèl·lula inicial.
A més del desenvolupament d'un nou ésser, hi ha altres raons per les quals la divisió cel·lular és necessària per a la vida.

1. Per crèixer cal formar noves cèl·lules: crèixer requereix moltes i moltes divisions cel·lulars.

2. La divisió cel·lular també és necessària per a la reparació de cèl·lules danyades. Imagina que et talles al dit: la ferida es curarà, es formarà un costra que posteriorment desapareixerà quan les noves cèl·lules hagin reparat la ferida. D'on han sortit aquestes cèl·lules noves? Apareixen perquè algunes de les cèl·lules de la teva pell s'han dividit.

3. Les teves cèl·lules es poden morir i amb el temps han de ser substituïdes per cèl·lules noves.

El cicle cel·lular

El procès de la divisió cel·lular a les cèl·lules eucariotes està sotmès a un control molt estricte. El cicle cel·lular és el cicle vital d'una cèl·lula, que acaba quan aquesta es divideix. De la mateixa manera que una vida humana té diferents fases, infantesa, adolescència o vida adulta, també les cèl·lules passen per tot un seguit de fases que acaben amb la divisió cel·lular.

Podem considerar dos grans intervals, la interfase i la mitosi:

1. Interfase: és l'estat en què la cèl·lula fa les seves funcions bàsiques. Per exemple, si és una cèl·lula del ronyó, fa allò que ha de fer perquè el ronyó funcioni i filtri la sang.

2. Mitosi: és l'estat en què la cèl·lula es divideix en dues cèl·lules.

La major part del temps les cèl·lules estan a la interfase, el temps que hi ha entre dues divisions. Es pot dividir en tres fases:

1. La primera fase de creixement (G1) durant la qual la cèl·lula creix i duplica la seva mida i el nombre d'orgànuls.

2. La fase de síntesi (S) durant la qual la cèl·lula fa una còpia del seu ADN. D'aquesta manera assegura que cada nova cèl·lula tindrà una còpia idèntica del material genètic.

3. La segona fase de creixement (G2) durant la qual se sintetitzen les proteïnes que ajudaran la cèl·lula a dividir-se. Al final de la interfase la cèl·lula està a punt per entrar en mitosi.

A la mitosi el nucli es divideix i posteriorment ve la citocinesi, en què es divideix el citoplasma. Al final del procés s'han originat dues cèl·lules filles genèticament idèntiques entre elles i idèntiques a la cèl·lula parental de què procedeixen. El terme "genèticament idèntic" significa que el joc d'ADN d'aquestes cèl·lules és igual.

Si el cicle cel·lular es descontrola pot aparèixer una malaltia anomenada càncer, en la qual les cèl·lules es divideixen de manera molt ràpida. Un tumor és la conseqüència d'aquest tipus de creixement descontrolat de les cèl·lules d'un organisme.

A aquesta pàgina pots veure una animació del cicle cel·lular: http://www.cellsalive.com/cell_cycle.htm

Mitosi i cromosomes

La informació genètica de la cèl·lula que duu l'ADN està emmagatzemada al nucli. Durant la mitosi s'han de formar dos nuclis, de manera que cada cèl·lula filla en pugui tenir un. L'ADN del nucli, per tant, s'ha de copiar, de manera que les dues cèl·lules que en resulten de la divisió tinguin un joc correcte i complet d'instruccions genètiques.

L'ADN de cada organisme està dividit en un nombre característic de cromosomes. Les cèl·lules humanes en tenen 23 parells. En començar la mitosi l'ADN del nucli s'associa a proteïnes i es compacta i els cromosomes, normalment desplegats, formen unes estructures visibles.

Després que l'ADN s'hagi replicat durant la fase S o la interfase, cada cromosoma té dues molècules idèntiques d'ADN anomenades cromàtides germanes, i el cromosoma adopta una forma característica en "X".

Les quatre fases de la mitosi

Al llarg de la mitosi les dues cromàtides germanes s'han de separar i cada cromosoma resultant està format per una meitat de cada "X". Mitjançant aquest procés cada cèl·lula filla rep una única còpia de cada cromosoma.

La mitosi es divideix en quatre fases:

1. Profase: els cromosomes es condensen i apareixen tan compactats que es poden veure amb el microscopi. L'embolcall nuclear desapareix i es comença a formar el fus mitòtic, que s'uneix a cada cromosoma i l'ajuda a moure's.

2. Metafase: els cromosomes s'alineen al centre de la cèl·lula.

3. Anafase: les dues cromàtides germanes se separen i en resulten dos jocs de cromosomes idèntics.

4. Telofase: el fus mitòtic es dissol i l'embolcall nuclear es forma de nou al voltant dels dos jocs de cromosomes, un per a cada cèl·lula filla.

Cada nou nucli conté exactament el mateix nombre i el mateix tipus de cromosomes que la cèl·lula original. Al final de l'anafase la cèl·lula està preparada per a la citocinesi, que literalment vol dir "moviment de la cèl·lula": les cèl·lules se separen i es formen dues cèl·lules filles idèntiques, cadascuna amb el seu nucli.

En aquest vídeo pots veure la mitosi en temps real:

Altres vídeos i animacions de la mitosi:

Resum del tema

Les cèl·lules es divideixen per al creixement, desenvolupalent i reproducció d'un organisme i també per a substituir cèl·lules danyades o que es moren.

El cicle cel·lular és una sèrie de passos controlats pels quals la cèl·lula es divideix.

Durant la mitosi cadascuna de les còpies dels cromosomes que s'acaben de duplicar es dirigeix cap a una de les cèl·lules filles que es formen.

Aquest esquema mostra de manera simplificada què passa amb els cromosomes quan una cèl·lula es divideix. Recorda que de cada cromosoma hi ha dues còpies, una procedent de la mare i l'altra del pare: una cèl·lula diploide té dos còpies de cada cromosoma.

Preguntes de revisió

Recorda

1. A quina fase de la mitosi els cromosomes es mouen cap a bandes oposades de la cèl·lula?

2. A quina fase de la mitosi es condensen els cromosomes duplicats?

3. Quina fase del cicle cel·lular és la més llarga?

4. Com es diu la divisió del citoplasma que ve després de la divisió del nucli?

5. Què passa durant la fase S del cicle cel·lular, també anomenada interfase?

6. A quina fase del cicle cel·lular es duplica la mida de la cèl·lula?

Aplica conceptes

7. La interfase es considera sovint una etapa de "repòs" durant el cicle cel·lular. Per què no és correcta aquesta interpretació?

8. Per què es divideixen les cèl·lules?

8. Per què la divisió cel·lular ha d'estar molt ben regulada?

9. La imatge següent és una representació de cèl·lules vegetals en divisió. La divisió és una mica diferent a la de les cèl·lules animals perquè implica la formació de paret cel·lular. Observa que a la imatge la major part de les cèl·lules estan en interfase. Pots trobar exemples de les diferents fases de la mitosi? Quines?

Pensa de manera crítica

10. Què passaria si les cèl·lules del teu fetge es deixessin de dividir?

11. Què penses que passaria si les cèl·lules del teu cervell no poguessin parar de dividir-se?

Enllaços complementarisFurther Reading / Supplemental Links

Punts a tenir en compte

Podria dividir-se una cèl·lula sense nucli?

De quina manera les cèl·lules d'un nou organisme incorporen l'ADN del pare i de la mare?

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ciències de la vida" és un material educatiu per a l'educació secundària que desenvolupa els temes bàsics: biologia cel·lular, genètica, evolució, els regnes dels éssers vius, el cos humà i l'ecologia. Ha estat traduït i adaptat a partir de "Flexbook CK12 Life Science for Middle School", de Douglas Wilkin, amb contribucions de Sarah Johnson, Mark Davis La referència original està disponible a http://www.ck12.org/flexbook/book/2536, sota una llicència Creative Commons by-nc-sa.

# data[].attributes.body
- saber que és la mitiosis
- saber que és la meiosis
- les diferències entre mitosis i meiosis

# data[].attributes.body
Personalment, aquest és un tema que m'ha resultat difícil ja que he aprés conceptes totalment desconeguts per a mi, però he acabat entenent-ho.

# data[].attributes.body
-fixisme: creien que les espècies no experimentaven canvis, sinó que es mantenien fixes.
-creacionisme: totes les espècies havien estat creades una per una degut a un acte creador específic (Déu).

# data[].attributes.body
- explicar que és un genoit i un fenotip
- identificar caràcters hereditaris
- resoldre casos pràctics d'herència

# data[].attributes.body
En aquesta unitat he aprés a diferenciar el genotip i el fenotip, a identificar els caràcter hereditàris i a resoldre casos pràctics d'herència.
Aquest tema a pesar de ser nou, m'ha resultat bastant fàcil.

# data[].attributes.body
-evolució LAMARCKIANA: els organismes canvien necessàriament al llarg del temps en un procés que passa de manera contínua i gradual de formes més simples a altres més complexes.
-evolució DARWINISTA: a la descendència hi ha una evolució però no es sap perquè.
-evolució NEODARWINSTA: a la descendència hi ha una evolució i es sap la raó.

# data[].attributes.headline
evolució Lamarckiana VS evolució Darwinista:

# data[].attributes.subject
evolució Lamarckiana VS evolució Darwinista:

# data[].attributes.body
· semblances:

1. Darwin i Lamarck coincidien en que les especies evolucionen amb el temps, els dos consideraven que els canvis evolutius eren graduals, molt lents i continus.

2. Els dos pensaven que els canvis ocorreguts durant la vida d’un individu es transmitien a la seva descendència.

· diferències:

1. Darwin havia postulat l'existència d’un ancestre en comú per a totes les espècies, mentres que Lamarck pensava que el canvi de l’evolució era lineal.

2. Darwin creia que les espècies podien extinguir-se, Lamarck no ho creia.

3. Lamarck creia que en una població, tots els individus d’una mateixa generació eren iguals, mentres que Darwin sostenia que existien diferències entre els individus.

# data[].attributes.body
L’individu millor adaptat a les condicions de la natura és el que viurà.

Quan convines les mutacions amb la selecció natural obtenim l’escenari perfecte: els animals amb els pitjors trets acabaran reproduint-se menys, per el que cada cop hi haurà menys animals amb aquests trets. Al contrari, els animals millor adaptats tenen avantatge i es reproduiran més que la resta; és qüestió de temps que tots o casi tots els animals acabin sent els millors adaptats.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objectius

Explicar com l'evolució és el canvi d'un tret heretat en una població durant moltes generacions.

Explicar com l'evolució és causada pel procés de selecció natural.

Descriure com Darwin i Wallace van desenvolupar la teoria de l'evolució per selecció natural, a la vegada.

Revisa el que has aprés

Què significa la paraula "heretar"?

Per què els fills tenen algunes de les característiques iguals que els seus pares?

Vocabulari

Tret adquirit: Una de les característiques que un organisme mostra durant la seva vida en resposta al medi ambient (no dels gens), no es transmet a les generacions futures a través dels gens.

Adaptació: Un tret beneficiós que ajuda a un organisme a sobreviure en el seu medi ambient.

Selecció artificial: Es produeix quan els éssers humans seleccionen plantes o animals per criar amb la finalitat de passar trets específics a la següent generació.

Evolució: Procés en el que alguna cosa passa a una etapa diferent, com ara un organisme viu es converteix en un organisme més avançat o madur, el canvi dels trets heretats d'un grup d'organismes durant moltes generacions.

Les Illes Galápagos: Un grup d'illes en l'Oceà Pacífic davant Amèrica del Sud, conegut per la vida animal inusual. Molts científics, incloent a Charles Darwin, van fer-hi molts descobriments que van conduir i recolzen la teoria de l'evolució per selecció natural.

Trets heretats: Les característiques que es transmeten d'una generació a la següent.

Selecció natural: Causa que fa més comuns els trets hereditaris beneficiosos i menys comuns els trets hereditarisdesfavorables.

Tret: Un tret o característica d'un organisme, per exemple, l' alçada, el color del cabell, la forma dels ulls són els trets físics.

Les observa

cions de Darwin i La Teoria de l'Evolució

T'has preguntat mai per què algunes aus són grans com estruços i algunes aus són petites, com els pit-rojos? O per què un lleó té una cabellera, mentre que un lleopard té taques? Al segle XIX, un científic naturalista anglès, anomenat Charles Darwin (vegeu la figura) també es va sentir fascinat per la diversitat dels éssers vius a la terra.Es va disposar a contestar les següents preguntes: Per què són diferents els organismes?Per què els organismes són similars?Per què hi ha tants tipus diferents d'organismes?Darwin va passar més de 20 anys viatjant al voltant del món i fent observacions abans de desenvolupar i formular la seva teoria.Darwin va presentar al món la teoria de l'evolució per selecció natural, que va establir les bases de com entenem el món dels éssers vius avui dia.

Va desenvolupar el que avui anomenem "la teoria de l'evolució per selecció natural."

Aquesta teoria és una de les teories més importants en el camp de les ciències de la vida. Si busquem al diccionari evolució, només significa canvi. En biologia, l'evolució és el procés que explica per què les espècies canvien amb el temps. Charles Darwin va ser un dels científics més influents que hi ha hagut.

Viatge del HMS Beagle

El 1859, Charles Darwin va publicar el seu llibre L'Origen de les Espècies mitjançant la Selecció Natural. El seu llibre descriu les observacions i proves que es van recollir durant més de 20 anys d'investigació, començant amb un viatge de cinc anys a tot el món en un vaixell d'investigació britànic, l'HMS Beagle. Durant el viatge (figura següent), Darwin va fer observacions sobre plantes i animals arreu del món. També van recollir mostres per estudiar, quan va tornar a Anglaterra.Cada vegada que el Beagle s'aturava en un port, Darwin va ser a terra per explorar i cercar les plantes locals, animals i fòssils. Una de les coses més importants que va fer Darwin va ser portar un diari, prenia notes i feia dibuixos de les seves troballes.EL viatge més famós és el que va fer a bord del HMS Beagle durant 5 anys (1.831-1836).

Les Illes Galápagos

recollir de les Galápagos, els va portar cap a Anglaterra, i en gran mesura van influir en les seves idees de l'evolució (figura inferior).Les illes són famoses pel gran nombre d'espècies que presenten.Darwin es va preguntar llavors, per què havia dues espècies d'iguana en el mateix conjunt d'illes que eren tan diferents entre si? Què penses?
Mentre formava part de la tripulació del HMS Beagle, van viatjar a un grup d'illes anomenades les illes Galápagos. Les Gal ápagos són un grup de 16 illes d'origen volcànic prop de l'equador, a uns 600 quilòmetres de la costa oest d'Amèrica del Sud. Darwin va passar mesos a peu explorant les illes. Els espècimens que va Les Illes Galápagos són un grup de 16 illes d'origen volcànic de 600 quilòmetres de la costa oest d'Amèrica del Sud. A les Galápagos, Darwin va observar que el mateix tipus d'animal era diferent d'una illa a una altra. Per exemple, les iguanes (sargantanes grans) eren diferents entre les illes (figura següent).

Els membres d'una espècie d'iguana van passar la major part del seu temps sota l'aigua, a l'oceà van tenir que nedar i bussejar entre algues, mentre que les d'altres illes vivien a terra i van menjar cactus.

Les iguanes de Galápagos es troben entre els animals bandera de les Illes Galápagos. A les imatges es mostren iguanes de terra (fila superior) i iguanes marines (gila inferior) de les Illes Galàpagos.

Imatge adapatada a partir de: < http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c4/ConolophusPallidus-Stone.JPG?uselang=ca> de Balabiot ; <http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c1/Red_Marine_Iguana_-_5.jpg?uselang=ca> de Maros M r a z ; <http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/20/Land_Iguana_Fernandina.JPG?uselang=ca> de Charlesjsharp ;<http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2f/Amblyrhynchus_cristatus.JPG?uselang=ca> de Haplochromis

Tortugues gegants

Només queden unes 200 tortugues avui dia.

Darwin també va observar les tortugues gegants de Galápagos (figura inferior). Aquestes tortugues eren tan grans que dues persones podien via tjar hi a sobre. Darwin es va adonar que les diferents espècies de tortugues vivien en illes amb diferents ambients. Les tortugues tenien trets que els van permetre viure al seu medi. Per exemple, les tortugues que es menjaven les plantes a prop de terra havia arrodonit les plaques de la closca i colls més curts. Les tortugues d'illes amb arbustos alts tenien colls més llargs i les plaques de la closca s'inclinaven cap amunt, cosa que els permet estirar el coll (figura inferior). Darwin va començar a plantejar la hipòtesi que els organismes van desenvolupar trets amb el temps a causa de les diferències en els seus entorns.

El nom de "Galápagos" significa "tortuga gegant." Quan Darwin va arriba r a les Illes Galápagos, va ser sorprès per la grandària i la varietat de formes d'aquests animals. La tortuga gegant és un animal únic, que només es troba en aquestes illes. Imatge: Aquesta tortuga és capaç d'assolir les fulles altes dels arbustos amb el seu llarg coll i la closca corbada.

Els pinsans de Darwin

Els animals més estudiats són els pinsans de les Galápagos, un tipus d'au (figura inferior). Quan Darwin va observar per primera vegada els pinsans a les illes, ni tan sols s'adonà que eren tot pinsans. Però quan els estudià més a fons, es va adonar que estaven relacionats entre si. Cada illa tenia la seva pròpia espècie de pinsans. Les aus d'illes diferents tenien moltes similituds, però els seus becs diferien en grandària i forma.

Imatge adaptada de: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Darwin%27s_finches.jpeg

En el seu diari, Darwin va assenyalar com cada animal era apropiat per al seu entorn particular. Les formes dels becs dels pinsans a cada illa eren idèntics a les llavors disponibles a l'illa, però no a les llavors d'altres illes. Per exemple, un bec gran i fort que es necessitava per trencar les grans llavors en una illa i un bec petit que es necessitava per a menjar les llavors petites en una illa diferent.

A continuació s'enllaça un vídeo d'en David Attenborough on parla de Charles Darwin i l'Evolució:

David Attenborough on Darwin - by Nature Video

Una visió general de l'evolució:

El cas de la papallona mussol i la selecció natural:

Influències sobre Darwin

Quan Darwin va tornar a Anglaterra cinc anys després, no es va afanyar a anunciar els seus descobriments. A diferència d'altres naturalistes que el van precedir, Darwin no volia presentar les seves idees si no és que tingués una forta evidència de suport a ells. En el seu lloc, una vegada que Darwin va tornar a Anglaterra, va passar més de vint anys examinant mostres, parlar amb altres científics i la recol·lectant més informació abans de presentar les seves teories. Aquestes creences van retardar la presentació de les troballes de Darwin. Com va arribar Darwin a les seves teories? Charles Darwin va ser influït per les idees de diverses persones. Abans del viatge del Beagle, Jean-Baptiste Lamarck va proposar la idea que l'evolució ocorre. No obstant això, Darwin amb Lamarck difereixen en diversos punts clau. Lamarck va proposar que els trets adquirits durant la vida podrien passar a la següent generació. Darwin no estava d'acord. Les troballes de Charles Lyell, un geòleg molt conegut, també va influir en Darwin. Lyell va ensenyar Darwin sobre la geologia, la paleontologia i l'evolució de la Terra. Les conclusions de Lyell van suggerir que la Terra ha de tenir més de 6.000 anys.

Algunes de les idees de Darwin en conflicte amb les creences àmpliament sostingudes, incloses les dels líders religiosos, com ara:

Després del viatge del Beagle, un altre naturalista, Alfred Wallace (figura següent), va desenvolupar una teoria similar de l'evolució per selecció natural. Wallace voltà per Sud-amèrica i va fer observacions similars a les de Darwin. Darwin i Wallace van presentar les seves teories i l'evidència en públic junts. A causa del gran nombre d'observacions i conclusions que va fer, s'atribueix principalment la teoria a Darwin.

Tots els organismes que mai canvien i que mai s'extingeixen.

El món és a uns 6.000 anys d'antiguitat.

Imatge d'Alfred Wallace

Selecció natural i adaptació

La teoria de l'evolució per selecció natural explica que els trets heretats d'un canvi de la població a través del temps mitjançant un procés anomenat selecció natural. Els trets hereditaris són característiques que es transmeten d'una generació a la següent. Per exemple, el seu color d'ulls és un tret hereditari (que s' hereta dels pares). Els trets hereditaris són diferents dels caràcters adquirits, o trets que els organismes desenvolupen durant tota la vida, com ara els músculs forts. Imagineu com l'hivern, fa que un conill de pèl fosc sigui fàcil de detectar per les guineus i caçar a la neu. La selecció natural suggereix que el pèl blanc és un tret beneficiós que millora la possibilitat que un conill sobrevisqui, es reprodueixi i transmeti el tret de pèl blanc a la seva descendència (figura següent). Amb el temps, els conills de pèl fosc es convertiran en poc comú. Els conills s'adaptarà per tenir la pèl blanca.

Lòbuls de les orelles humanes poden ser lliures o adossats. Vostè va heretar la forma particular dels lòbuls de les orelles dels seus pares. Els trets hereditaris són influenciats pels gens, són passats a les generacions descendents, el futur. El bronzejat d'estiu no es transmet a la descendència. La selecció natural només funciona en trets com la forma lòbul de l'orella que tenen una base genètica, i no en trets com un bronzejat d'estiu que s'adquireixen.

La selecció natural explica com els organismes en una població desenvolupen trets que els permeten sobreviure i reproduir-se. Aquestes característiques el més probable és que es transmetin a la descendència. L'evolució es produeix per selecció natural. Prenem les tortugues gegants de les Galápagos com un exemple. Si viu una tortuga de coll curt en una illa de fruites ubicat en un nivell alt, sobrevirà la tortuga de coll curt? No, no, perquè no serà capaç d'assolir l'aliment que necessita per sobreviure. Si totes les tortugues de coll curt moren, i sobreviure les tortugues de coll llarg, amb el temps només la característica de coll llarg es transmet a la descendència. Totes les tortugues amb colls llargs per "selecció natural" sobreviuen.

Totes les plantes i els animals depenen de les seves característiques per sobreviure. La supervivència pot incloure l'obtenció d'aliments, la construcció d'habitatges, i atraure a la parella. Els trets que permeten una planta, animal, o bacteri sobreviure i reproduir-se en els seus ambients es diuen adaptacions.

La selecció natural es produeix quan:

Hi ha una certa variació en els trets hereditaris dels organismes dins d'una espècie.

Alguns d'aquests trets donen a les persones un avantatge sobre els altres per sobreviure i reproduir-se.

Aquestes persones seran propensos a tenir més descendència.

A l'hivern, el pelatge de llebre de l'Àrtic es torna blanc. El camuflatge pot fer que sigui més difícil per les guineus i altres depredadors localitzar les llebres.

Per què tantes espècies?

Els científics estimen que hi ha entre 5 i 100 milions d'espècies al planeta. Però per què hi ha tantes? A mesura que els entorns canvien, els organismes s'han d'adaptar constantment a aquests entorns. La diversitat d'espècies augmenta la probabilitat què almenys alguns organismes s'adaptin i sobrevisquin a qualsevol canvi important en el medi ambient. Per exemple, si un desastre natural mata tots els organismes grans del planeta, a continuació, els petits organismes sobreviuran.

Resum de la lliçó

Els Simpson ens donen un exemple d'evolució:

L'evolució és un canvi en les espècies al llarg de múltiples generacions.

La selecció natural és l'evolució de com es produeix la selecció dels caràcters en els organismes que els permeten sobreviure, reproduir-se i transmetre els seus trets a la seva descendència.

Les adaptacions són el resultat de la selecció natural.

A Charles Darwin se li atribueix el desenvolupament de la teoria de l'evolució per selecció natural.

Preguntes de repàs

Recordar

1. Definir l'evolució biològica.
2. Quin era el nom del vaixell on Darwin va viatjar?
3. Quin és el nom de les illes on Darwin va estudiar l'evolució?
4. Qui va proposar una teoria de l'evolució per selecció natural, que era similar a la teoria de Darwin?

Aplicar els conceptes

5. Com és l'evolució del resultat de la selecció natural?
6. Indica un exemple d'una adaptació?
7. Quina és la diferència entre un tret heretat, i un tret adquirit?
8. El llarg coll d'una girafa permet a la girafa menjar les fulles de dalt de l'arbre. Aquest és un exemple d'un _____________.

Pensament Crític

9. Si una mena de pinsà viu en una illa amb petites llavors que cauen fàcilment en les esquerdes entre les roques, quin tipus de trets de bec seran seleccionats per al pas del temps?

Enllaços Complementaris

Punts a tenir en compte

Quin tipus d'evidència recolza la teoria de l'evolució per selecció natural?

Com la genètica proporciona una base per a les observacions originals de Darwin?

# data[].attributes.attachment_link.title
Evolució per selecció natural - Ciències de la vida

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ciències de la vida" és un material educatiu per a l'educació secundària que desenvolupa els temes bàsics: biologia cel·lular, genètica, evolució, els regnes dels éssers vius, el cos humà i l'ecologia. Ha estat traduït i adaptat a partir de "Flexbook CK12 Life Science for Middle School", de Douglas Wilkin, amb contribucions de Sarah Johnson, Mark Davis La referència original està disponible a http://www.ck12.org/flexbook/book/2536, sota una llicència Creative Commons by-nc-sa.

# data[].attributes.body
- saber identificar les proves de l'evolució biològica.
- interpretar el procés evolutiu a partir de les principals teories evolutives.
- relacionar el concepte de variablitat genètica amb el mecanisme de la selecció natural.

# data[].attributes.body
Aquest tema és el més teòric que hem fet fins ara i hi ha bastant temari, però crec que és fàcil  d'entendre.
He après a interpretar el procés evolutiu a partir de les principals teòries evolutives i el mecanisme de la selecció natural.