# data[].attributes.headline
Roberta un Johannas Sedulu slēptuve, Tirgoņu iela 22

# data[].attributes.subject
Roberta un Johannas Sedulu slēptuve, Tirgoņu iela 22

# data[].attributes.body
Roberts Seduls (1906-1945) bija amatnieks un ebreju glābējs, kā arī fiziski spēcīgs vīrs, tāpēc viņš šajā ēkā veica dažādus saimnieciskus pienākumus.
Šajā namā Roberts un Johanna slēpa un izglāba 11 ebrejus 1943.-1945.gadam. (Vairāk informācijas - Johannas un Roberta Sedolu slēptuve | Liepajas ebreju mantojums (liepajajewishheritage.lv) )

# data[].attributes.location_name
Liepājas Latviešu biedrības nams, Liepāja

# data[].attributes.body
Kārlis Augusts Vilhelms Ulmanis (dzimis 1877. gada 4. septembrī, miris 1942. gada 20. septembrī) politiķis, viens no Latvijas valsts izveidotājiem, pirmais Latvijas Pagaidu valdības vadītājs un vairākkārtējs Latvijas Ministru prezidents. Pēc 1934. gada 15. maija apvērsuma kļuva par vienpersonisku valsts vadītāju un 1936. gadā — pēc prezidenta Alberta Kvieša pilnvaru termiņa beigām – sevi pasludināja arī par Valsts prezidentu. Tā laika plašsaziņas līdzekļos saukts par Vadoni vai Valsts un Ministru prezidentu.

1934. gada 10. augustā jaunceļamajam biedrības namam tika ielikts pamatakmens, klātesot pašam Ministru prezidentam Kālim Ulmanim. Prezidents K.Ulmanis, uzrunādams klātesošos, teica vēsturiskos vārdus, kuri ne vienu reizi vien ir citēti arī mūsdienās, jo atklāj šīs ēkas kultūrvēsturisko būtību: „Lai šis nams top celts par zīmi mūsu VIENOTĪBAI, SPĒKAM UN STIPRUMAM.” Šī svinīgā uzruna mūsdienās kalpo kā liecība par tā laika ideoloģiju, simboliku, vērtībām un tradīcijām, kuras valdīja Latvijā pēc K.Ulmaņa nākšanas pie varas. Uzceļot Latviešu biedrības namus ne tikai Rīgā, bet arī Liepājā un citur lielajās pilsētās, šīs ēkas kļuva par svētvietām, simboliem latviskās identitātes nostiprināšanā tautas apziņā un kultūrā.

# data[].attributes.headline
Imanta Kalniņa sienas gleznojums, Ausekļa iela

# data[].attributes.subject
Imanta Kalniņa sienas gleznojums, Ausekļa iela

# data[].attributes.body
Atzīmējot ievērojamā latviešu komponsita Imanta Kalniņa 80. gadadienu, Liepājā, Ausekļa ielā 3/5, 2021. gada maijā tapis komponistam veltīts sienas gleznojums.
Kalniņš, kurš nesen saņēmis Lielo Mūzikas balvu par mūža ieguldījumu un izpelnījies pat Triju Zvaigžņu ordeņa III šķiru, darbojies ne tikai mūzikas sfērā, radot 6 simfonijas un Liepājas oficiālo himnu "Pilsētā, kurā piedzimst vējš", bet arī politiskajā laukā, tostarp Saeimā, kā arī iesaistījies citu kultūras jomu procesos.
Rīgā dzimušais komponists nodrošinājis cienījamu vietu vēstures grāmatu lappusēs, izstrādādams aptuveni 400 roka un 60 kora dziesmas, kā arī vairākas operas.
Izceļot Kalniņa tik nozīmīgā veikuma atstāto iespaidu uz Liepāju, gleznojuma projektā iesaistītais Mareks Alberts norāda: "Liepājā, protams, ir daudz interesanta un izcelšanas vērta, bet no sevis neaizbēgsi – visa Latvija mūs pazīst kā "Vēju pilsētu" un savu artavu tajā nenoliedzami ir ielicis arī komponists Imants Kalniņs, radot mūsu himnu "Pilsētā, kurā piedzimst vējš."

# data[].attributes.location_name
Ēvalda Rimbenieka piemiņas vieta, Liepāja

# data[].attributes.headline
Ēvalda Rimbenieka piemiņas vieta, Liepāja

# data[].attributes.subject
Ēvalda Rimbenieka piemiņas vieta, Liepāja

# data[].attributes.body
Ē valds Rimbenieks (1888-1943) bija Liepājas mērs (1922–1928; 1934–1940), mācītājs, Saeimas deputāts un Latvijas finanšu ministrs. Ēvalds uzskatāms par vienu no ievērojamākajiem Liepājas sabiedriskajiem darbiniekiem, viņš pārņēma pilsētas pēckara sagrauto saimniecību, sakārtoja to un īpaši daudz paveica kultūras jomā.
Piemineklis pēc Ē. Rimbenieka fonda ierosmes par godu viņam tika atklāts 2008. gadā. Tas atrodas blakus Gulbju dīķim.

# data[].attributes.headline
Olafa Gūtmaņa piemiņas plāksne, Ūliha iela 38

# data[].attributes.subject
Olafa Gūtmaņa piemiņas plāksne, Ūliha iela 38

# data[].attributes.body
Olafs Gūtmanis (1927-2012) ir bijis dzejnieks un rakstnieks. Kopumā viņš sarakstīja ap 19 literāru darbu. Šī plāksne ir novietota 2014. gadā, vietā, kur pēdējos savus gadus ir dzīvojis pats Olafs. Šī plāksne nav novietota tāpat, jo Olafs ir diez gan svarīga persona latviešu rakstniecībā. Viņa darbi ir vērtīgs mantojums kā etnoģeogrāfiskā un kultūrvēsturiskā novada dabas vides un ļaužu dzīves mākslinieciski spilgts atspoguļojums un kā tautas kolektīvās atmiņas stiprinātājs par latviešu dramatiskās vēstures likteņgaitām.

# data[].attributes.location_name
Mirdzas Ķempes pieminekļa laukums, Peldu iela, Liepāja

# data[].attributes.headline
Mirdzas Ķempes pieminekļa laukums, Ūliha un Peldu ielas krustojums.

# data[].attributes.subject
Mirdzas Ķempes pieminekļa laukums, Ūliha un Peldu ielas krustojums.

# data[].attributes.body
Mirdza Austra Alma Ķempe (09.02.1907.-12.04.1974.) ir pazīstama latviešu dzejniece. Spilgta un pretrunīgi vērtējama personība 20. gadsimta latviešu literatūras vēsturē. Pasaules kultūras un literatūras, daudzu svešvalodu – angļu, vācu, franču, krievu un spāņu – pārzinātāja, Latvijas kultūras un nacionālo vērtību uzturētāja un tradīciju turpinātāja un vienlaikus tuvredzīga padomju režīma apdziedātāja un ideoloģisko dogmu un klišeju respektētāja.
Talantīga dzejniece, tulkotāja, atdzejotāja un jauno autoru konsultante.
Dzejnieces M. Ķempes piemineklis skvērā pie Peldu un Ūliha ielu krustojuma atklāts 1989. gada 9. septembrī. Pieminekļa autore ir tēlniece Ligita Ulmane-Franckeviča, piemiņas vietas arhitekte – Inguna Rībena.
Šī vieta nav īpaši saistīta ar pašu M. Ķempi, viņa dzīvojusi Bernātu ielā, citos namos Jaunliepājā, arī Tosmarē, bet Liepājā dzejnieci īpaši atceras un ciena, jo Ezerkrastā viņai par godu nosaukta vesela iela, bet skvērs izveidots, lai Dzejas dienās te varētu pulcēties pilsētas dzejnieki.

# data[].attributes.body
Koka zaros meklējami mūzikas instrumentu apveidi, bet tā saknēs iemūžināti aizsaulē aizgājušo «Līvu» grupas dalībnieku vārdi. Laukums apkārt kokam izlikts ar Liepājas balto bruģi, uz kura iegravēti dziesmu nosaukumi. Savukārt sēžot uz soliņiem, kas veidoti kā ģitāru grifi, būs iespējams klausīties «Līvus». Piemiņas un satikšanās vieta pie koncertestrādes tapusi, lai atgādinātu par leģendāro grupu, ar kuru uzaugušas vairākas paaudzes. «Līvu» dibinātājs Juris Pavītols gan to uztver kā pieminekli visiem Liepājas mūziķiem.

# data[].attributes.location_name
Mūziķu slavas aleja, Zivju iela, Liepāja

# data[].attributes.headline
Mūziķu slavas aleja, Zivju iela, Liepāja

# data[].attributes.subject
Mūziķu slavas aleja, Zivju iela, Liepāja

# data[].attributes.body
Ivo Fomins, dzimis 1968. gada 4. martā Liepājā, ir latviešu rokmūziķis. Jau kopš 1980. gadiem darbojies vairākās Liepājas rokgrupās, taču kopš 2006. gada uzsācis solo karjeru.

Latvijas mūziķu Slavas aleja atklāta 2006. gadā. Tajā apskatāmas 39 plāksnes ar mūziķu plaukstu atlējumiem bronzā un 12 plāksnes ar populārām latviešu mūzikas grupām.

# data[].attributes.location_name
KP6 Basketbola laukums, Jūrmalas iela, Liepāja

# data[].attributes.headline
KP6 Basketbola laukums, Jūrmalas iela, Liepāja

# data[].attributes.subject
KP6 Basketbola laukums, Jūrmalas iela, Liepāja

# data[].attributes.body
Kristaps Porziņģis ir latviešu basketbolists, kurš pārstāv NBA klubu Dalasas "Mavericks". Dzimis 1993.gada 2.augustā, Liepājā. Kristapa Porziņģa laukums tika uzbūvēts 2016.gada 15.jūnijā un atrodas blakus LOC Daugavas rezerves stadionam.

# data[].attributes.body
Jānis Kristaps Čakste (1859-1927) jurists, Tautas padomes priekšsēdētājs, Satversmes sapulces prezidents, kā arī pirmais Latvijas Republikas prezidents (1922-1927). Viņš aktīvi darbojies latviešu sabiedrības apvienošanas jomā, valsts tiesību un neatkarības atzīšanā. Spilgta personība, autoritāte, valsts patriots un simbols.

Šis laukums sākotnēji kalpoja, kā karavīru apmācību un parādes vieta, bet vēlāk, 1925. gadā, veicot apzaļumošanas darbus, Jānis Čakste kopā ar citiem valsts vīriem katrā stūrī iestādīja pa liepai, un šim notikumam par godu laukums tika nosaukts viņa vārdā. Šobrīd tā ir iecienīta iedzīvotāju un pilsētas viesu pulcēšanās vieta, svinot dažādus svētkus, baudot koncertus, kā arī laukumu papildina plāksnes ar Jāņa Čakstes citātiem.

# data[].attributes.location_name
Liepājas muzejs, Kūrmājas prospekts, Liepāja

# data[].attributes.headline
Jānis Sudmalis, Kūrmājas prospekts 16/18

# data[].attributes.subject
Jānis Sudmalis, Kūrmājas prospekts 16/18

# data[].attributes.body
Jānis Sudmalis (1887 – 1984) – Liepājas muzeja un Liepājas kultūrvides veidotājs. Priekš muzeja Sudmalis bija devies ekspidīcijās, pētījis latviešu tautu mākslu un vācis etnografiskos materiālus. Tai skaitā viņš ir nesis lielus guvumus latviešu mākslā, gleznojot dažādus mākslas darbus un dibināja mākslas skolu, kurā pats mācīja un bija direktors.  Piemineklis priekš Jāņa Sudmaļa atrodas Liepājas muzeja teritorijā un tika veidots priekš tā, lai atcerētos visu to lielo ieguldījumu, kuru viņš ir veicis Liepājas muzejā labā, kā arī pašai latviešu kultūrai.