# data[].attributes.body
כמורה המלמד מכתה א'- יב', אני מבחין שכחול שעולים במעלה הכתות כך בתי הספר פועלים פחות לפיתוח יוזמות של תלמידים ויותר עוסקים כבית חרושת לציונים ולמעמד בית הספר כבעל אחוזי בגרות גבוהים יותר ובעלי ממוצע גבוה יותר. כמו- כן דואגים להראות עצמם  מוצבים ברף גבוה במבחני המיצ"ב, פיז"ה וכדו'.
כיום יש אומנם תוכניות שבתי- הספר שעוסקים לפיתוח יוזמות וחשיבה כמו תחרויות יזמים צעירים, אליפויות מתמטיקה, פיזיקה, סייבר ועוד המפתחים יכולות ליצירתיות, אך אחוז המשתתפים בתחרויות אלה נמוך מאוד בקרב התלמידים ובקרב בתי הספר המשתתפים בתכניות הללו.
התחברתי מאוד להרצאתו של דן רובינסון, איך בתי ספר הורסים יצירתיות ונותנים את כל הפוקוס בלימודים ללימודי השפה (אנגלית- בארץ), מתמטיקה פיסיקה ואחכ' למקצועות ההומניים ובסוף את לימודי האומנות.
אומנם בארץ חלה התקדמות והכרה בלימודי האומנות ואפשר לגשת היום לבגרות בהרבה מקצועות אומנות, ספורט מוסיקה ועוד. כמו כן בתי ספר מתפארים בתחומי התמחות שונים מענפי האומנות. אך ההכרה במקצועות אלו אינה שווה למקצועות הריאלים.
כמורה לחנ"ג , בחלק מהשעורים אני מנסה לפתח את החשיבה של חכמת המשחק שעליה אנו בונים תרגילים במשחקי הכדור, ועל התלמיד לחשוב איך להתמודד במצבים שונים במשחק.
פיתוח החשיבה והיצירתיות מתבטא בעיקר בהתעמלות קרקע ובהתעמלות מכשירים, שבה התלמידים צרכים לשלב תנועה תרגילי התעמלות עם או בלי מכשירים בשילוב מוסיקה.
אך גם לדעתי, זה מעט מידי.

# data[].attributes.body
שש תחנות שהן מסע חינוכי ללא תשובות אך עם מחשבות רבות, שאלות, תובנות ובעיקר שש תחנות שהן במיקרו-קוסמוס כל החינוך עצמו.
בתחנה הראשונה פן הדב נחבט ונחבט, כעניין שבשגרה, הואיל ואינו יודע שיש דרך אחרת. לא אמרו לו שהיא קיימת, לא עזרו לו. לעיתים מזומנות תפקידנו כמורים וכמחנכים הוא לשרטט דרכים חדשות, לפתוח נתיבות, לאותם תלמידים שנחבטים בראשם- מהמורה למתמטיקה, מהחבר לשולחן, מהמבחן בהיסטוריה, ממבדק הריצה בשיעור החינוך הגופני. שומה עלינו להאיר את דרכם של התלמידים ולומר לילד- יש אפשרות נוספת, חפש אותה, אעזור לך, יש מוצא. כל דרך יכולה להיסלל עבור כל תלמיד לפי מידת התאמתו, כמו חליפה בתפירה אישית.
בתחנה השנייה מדובר על המקורות האינטלקטואליים- אני מתחבר למקורות אלו אולם חושש תמיד מהגדרות סגורות. החוקרים אכן עושים גם סינתזות מסוימות ועם כך אני מזדהה יותר. נשאלת השאלה כיצד על המורה להרים את הכפפה האינטלקטואלית הזו, המצויה בכל תלמיד, ולחבוש אותה על ידו. יש תלמידים שצריך לחזק את המוטיבציה שלהם, ויש כאלו שנדרשת הרחבה של הידע והשאר כבר יבוא מהם, ישנם אלו שהסביבה מכבה את היצירתיות שבהם, כמו למשל בסרט בילי אליוט, כאשר הסביבה השוביניסטית הגברית של הפריפריה האנגלית בזמן המהפכה התעשייתית, בזה ומוקיעה כל יצירתיות של הגוף, במיוחד אם היא קשורה לריקוד נשי כמו בלט. רק הצוהר שפותחת המורה לבילי, מאפשר לכישרון הפנומנלי שלו להצית את הרחובות והאולמות.
התחנה השלישית היא הרצאתו של קן רובינסון, "איך בתי הספר הורסים יצירתיות"- ובכן, זה נכון מאד שבתי הספר הפכו להיות, או שמא היו מלכתחילה, אכסנייה שמרנית, שמכוונת לגג הפירמידה ורוב התלמידים לא מסוגלים לעבור דרך צוואר הבקבוק שנקבע. וקן רובינסון אומר- מי קבע שכך צתריך להיות. מי קבע שפרופסורים באוניברסיטה הם גולת הכותרת של המעבדה הבית ספרית. זה מזכיר לי את האימרה הפולנייה על האמא שרוצה שבנה יהיה רופא או עורך דין ואם הוא רוצה להיות שחקן, למשל, אזי אבוי אלו פרצופים חמוצים יופנו לעברו. קן רובינסון גורס שהיצירתיות אין לה דרך אחת ובוודאי לא תוצר אחד, ויש למצוא את המקום היצירתי והכיפי והנכון לכל תלמיד ותלמיד. הוא לא בדיוק אומר איך לעשות זאת, אך אני מסכים בהחלט עם נושא ההרצאה.
התחנה הרביעית היא מאמרו המאלף של יורם הרפז. אני תמים דעים עם הכותב, כמורה, נקעה נפשי כבר מכל ה"טרנדים", הנוסחאות, המאמרים וה"הנחתות" בעקבותיהן של משרד החינוך/עיריית ת"א על המורים ועל התלמידים. מרוב עצים כבר לא רואים את היער, מרוב "תוכניות יצירתיות" הילד כבר לא יודע מה רוצים ממנו. לפעמים לא צריכים לנהות אחר כל מאמר של פרופסור נכבד באוניברסיטה אלא לרדת אל חדר המורים ולשאול את דעתם הפשוטה של המורים. הם יודעים לא פחות. חינוך נעשה בכיתות ולא בחדרי האוניברסיטאות. לא רק לכל הפחות. תנו לילדים דגים- אני מסכים עם מא הרפז, תנו למורים ךעשות את עבותם, כבדו אותם, אפשרו להם להתעצמם, התערבו פחות- והשכר יהיה של התלמידים. גם בתחום היצירתיות. תמיד יש כמובן מקום להכנסת אופני חשיבה חדשים, יצירתיים, אך הדבר צריך להיעשות בדיאלוג ולא בשיטת ההנחתה.
התחנה החמישית היא "כשיש תשובה נכונה- חשיבה יצירתית" : אהבתי מאד את הסרטון שמדגים באופן פשוט ויעיל את המרחב היצירתי הכביר שיש לילדים אם רק נותנים דרור לדמיונם וליצירתיות שבהם. תמונה אחת שווה יותר מאלף מילים. השאלה היחידה היא, שוב, כיצד יש לשלב אופני פעולה כאלו בשיעורי בית הספר. תחנה שישית : חידת הכוסות- כמו הסרטון בתחנה הקודמת, גם חידת הכוסות מדגימה חשיבה יצירתית. אני לא בטוח שמעבר לגימיק הנחמד יש כאן בשורה חינוכית גדולה, ושוב אני חוזר לנקודה שיצירתיות נדרשת באופן דחוף במערכת החינוך, השאלה הלא פחות חשובה היא כיצד, ועל כך רוב התחנות לא משיבות.
ברצוני גם לערוך זיקה בין עבודה זו לבין "כאב הבטן שלי", בו החלטתי שאתמקד בהערכה חלופית. מטלה מסקרנת זו בהחלט מכתתבת עם התכלית לשמה אני מבקש לערוך הערכה חלופית- ברצוני להתאים חליפה אישית ויצירתית לכל אחד מתלמידיי ושהידע שלו בהיסטוריה יתבטא באופן שהוא הכי מוכשר לו.

# data[].attributes.headline
זה די מדכדך לחשוב שאנחנו חלק ממערכת שלא מעודדת יצירתיות, אך מתוך הניסיון שלי לראות את המציאות באור חיובי, אני מחפשת את נקודות האור בהוראה; אני משתדלת ללמד באמצעות משחקים. אומנם למשחקים יש חוקים וכללים, זו לא יצירה באופן הפשוט של המונח, אבל ההנאה של הילדים, פיתוח המיומנויות החברתיות, תוך רכישת ידע, גורמים לי להרגיש שזה הדבר הנכון. אני משתדלת לפתח את תחושת המסוגלות של הילדים, להעצים אותם. זה יאפשר להם בהמשך לעשות מה שהם רוצים, תוך אמונה ביכולות שלהם. בעקבות המידע שרכשתי בשיעור זה, אשתדל גם לעודד יצירתיות. 

# data[].attributes.subject
זה די מדכדך לחשוב שאנחנו חלק ממערכת שלא מעודדת יצירתיות, אך מתוך הניסיון שלי לראות את המציאות באור חיובי, אני מחפשת את נקודות האור בהוראה; אני משתדלת ללמד באמצעות משחקים. אומנם למשחקים יש חוקים וכללים, זו לא יצירה באופן הפשוט של המונח, אבל ההנאה של הילדים, פיתוח המיומנויות החברתיות, תוך רכישת ידע, גורמים לי להרגיש שזה הדבר הנכון. אני משתדלת לפתח את תחושת המסוגלות של הילדים, להעצים אותם. זה יאפשר להם בהמשך לעשות מה שהם רוצים, תוך אמונה ביכולות שלהם. בעקבות המידע שרכשתי בשיעור זה, אשתדל גם לעודד יצירתיות. 

# data[].attributes.body
עפרה בר.

# data[].attributes.headline
 "אני יושבת בכיתה ומתכננת לימוד הוראה .יושבת ומתכננת את החינוך היצירתי שבו אני משתוקקת לעסוק .חינוך יצירתי שלא יהיה חילול השם אלא קידוש השם. חינוך יצירתי שיעזור לכל ילד לגדול ולצמוח ולשמוח בדרך שהיוצר יצר אותו"(דסי רבינוביץ ז"ל מתוך עיגולים של שמחה) https://he.m.wikisource.org/wiki/%D7%A2%D7%99%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%99_%D7%94%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%93%D7%A1%D7%99_3כבחורה צעירה בחרתי  במקצוע ההוראה כאידיאל ואת הבסיס  והכלים הראשונים לכך קיבלתי במכללה. בחלוף הזמן הבנתי שהלמידה שלי את המקצוע נעשית מידי רגע, מידי יום כל היום.הזמן השתנה ,הדור השתנה ואני כמורה וכמחנכת חייבת להתאים את עצמי לפני הדור.הנוער היום חושב יותר, מאותגר יותר, יצירתי יותר. הרצאתו של קן רובינסון הוכיחה לי עד כמה אנחנו המורים מקבעים את היצירתיות של התלמידים. פיקאסו אמר שכל הילדים נולדים להיות אומנים אז איך קורה שבמשך הזמן קטן מספר האומנים שיש? איך יתכן שילד בגן יצייר את מה שיתבקש לצייר וכשמגיע לבית הספר מתבייש לצייר דמות של ילד?מתוך קריאת המאמר: מהי יצירתיות קיבלתי תובנות חדשות על חשיבה יצירתית ומה המקורות שבהן החשיבה היצירתית מתרחשת ואילו תהליכים יש לעבור כדי לקיים חשיבה יצירתית. למדתי שניסוח משימה לתלמידים מאוד משמעותית לפיתוח היצירתיות. המשימה שקיבלה כיתתי לאחרונה  הייתה בעברית לאחר שקראו הילדים את הספר "הינשוף שראה הפוך" במסגרת ספריית פיג'מה נתבקשו הילדים : הכינו ינשוף מחומרים שונים. ניתן להכין מיצג סביב הספר.התוצרים היו נפלאים. כל תלמיד לקח את המשימה למקום אחר. מרגש היה לראות זאת.חשוב מאוד לתת לתלמידים ולנו לחשוב מחוץ לקופסה. רק כך נפתח את היצירתיות קודם שלנו ואחר כך שלהם.אפרת אדלר

# data[].attributes.subject
 "אני יושבת בכיתה ומתכננת לימוד הוראה .יושבת ומתכננת את החינוך היצירתי שבו אני משתוקקת לעסוק .חינוך יצירתי שלא יהיה חילול השם אלא קידוש השם. חינוך יצירתי שיעזור לכל ילד לגדול ולצמוח ולשמוח בדרך שהיוצר יצר אותו"(דסי רבינוביץ ז"ל מתוך עיגולים של שמחה) https://he.m.wikisource.org/wiki/%D7%A2%D7%99%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%99_%D7%94%D7%A9%D7%9E%D7%97%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%93%D7%A1%D7%99_3כבחורה צעירה בחרתי  במקצוע ההוראה כאידיאל ואת הבסיס  והכלים הראשונים לכך קיבלתי במכללה. בחלוף הזמן הבנתי שהלמידה שלי את המקצוע נעשית מידי רגע, מידי יום כל היום.הזמן השתנה ,הדור השתנה ואני כמורה וכמחנכת חייבת להתאים את עצמי לפני הדור.הנוער היום חושב יותר, מאותגר יותר, יצירתי יותר. הרצאתו של קן רובינסון הוכיחה לי עד כמה אנחנו המורים מקבעים את היצירתיות של התלמידים. פיקאסו אמר שכל הילדים נולדים להיות אומנים אז איך קורה שבמשך הזמן קטן מספר האומנים שיש? איך יתכן שילד בגן יצייר את מה שיתבקש לצייר וכשמגיע לבית הספר מתבייש לצייר דמות של ילד?מתוך קריאת המאמר: מהי יצירתיות קיבלתי תובנות חדשות על חשיבה יצירתית ומה המקורות שבהן החשיבה היצירתית מתרחשת ואילו תהליכים יש לעבור כדי לקיים חשיבה יצירתית. למדתי שניסוח משימה לתלמידים מאוד משמעותית לפיתוח היצירתיות. המשימה שקיבלה כיתתי לאחרונה  הייתה בעברית לאחר שקראו הילדים את הספר "הינשוף שראה הפוך" במסגרת ספריית פיג'מה נתבקשו הילדים : הכינו ינשוף מחומרים שונים. ניתן להכין מיצג סביב הספר.התוצרים היו נפלאים. כל תלמיד לקח את המשימה למקום אחר. מרגש היה לראות זאת.חשוב מאוד לתת לתלמידים ולנו לחשוב מחוץ לקופסה. רק כך נפתח את היצירתיות קודם שלנו ואחר כך שלהם.אפרת אדלר

# data[].attributes.headline
כמורה לילדים בכיתות הנמוכות .כל שנה כאשר מגיעים אלי ילדים מהגן המשאלה שלי מעצמי היא לא "להרוס " לילדים את היצירתיות וחדוות הלמידה. חשוב לי שכל הילדים שמגיעים אלי ייהנו מעצם הלימוד . יש לתת לילדים את האפשרות לטעות ולקבל אותה כחלק מתהליך הלמידה. הרי ילד המתחיל ללכת נופל רבות ומתוך ההתנסות ובעזרת הנפילות לומד ללכת, ללא התנסות זאת של עשיית טעיות  לא יוכל לשפר את יכולתו .מכאן שזהו תהליך טבעי שהיום מבינים שהוא החשוב ביותר .אנו שגדלנו בעידן שבו טעיות אינן מתקבלות בהבנה והינן כדרך מתהליך הלמידה ויצרו קבעון ופחד מלנסות .בסרטון של קן שהיה מהנה בפני עצמו בדרך הגשתו את הדברים (דבר שכדאי ללמוד ממנו והלמידה בדרך של מודלינג היא הטובה והממחישה ביותר )שם הוא אכן מדבר על כך שילדים עד שמגיעים למסגרות החינוכיות אינם פוחדים לטעות  וברגע שהם מגיעים למערכת החינוך שם טעיות אינן מתקבלות. אך קן מסביר שאם האדם לא מוכן לטעות הוא לא יוכל ליצור. בעולם שלנו כאשר באמת איננו יודעים מה עתיד להיות וההתפתחויות הם גדולות ומהירות עלינו לחנך ליצירתיות ככלי שישמש את האדם בהתפתחות שלו בעולם. החשיבה האחרת היא זו שמאתגרת את הסקרנות ויוצרת מוטיבציה לתהליכי חשיבה מקוריים.גם במאמר של הרפז וגם במאמר מקורות לקיום חשיבה יצירתית נאמר שהמידע הנלמד חשוב שיהיה רלונטי ומבוסס על ידע .ניסוח המשימות חשוב שיהיה מזמן יצירתיות ומאפשר חשיבה לא מקובעת. השאיפה לספק את הסקרנות נחשבת לכח מניע של יצירתיות . אנו מחוייבים לספק סביבה המסייעת להיווצרות רעיונות חדשים וצמיחה. ההתפתחות היצירתית תלויה באישיות של כל אחד .ישנו פרופיל לאדם יצירתי וחשוב שנזהה זאת אצל הילדים ונעצים זאת . השאיפה לספק את הסקרנות נחשבת לכח מניע של יצירתיות. הלמידה צרכה להיות פעילה וחקרנית: תלמידים שואלים שאלות ומתמודדים איתן. כיום התכנים והידע צריכים להיות מאורגנים בהעמקה במקום בכיסו ולבוא מתוך סקרנותו של הלומד.בגילוי נאות למרות החינוך שקבלנו בעבר וכנראה גם האשיות שגרמה לי להרגיש מקובעת ולא יצירתית נהנתי מאוד מהחידה ומההצלחה שלי בפתרונה .גילתי שאפילו אני יכולה לחשוב מחוץ לקופסא....

# data[].attributes.subject
כמורה לילדים בכיתות הנמוכות .כל שנה כאשר מגיעים אלי ילדים מהגן המשאלה שלי מעצמי היא לא "להרוס " לילדים את היצירתיות וחדוות הלמידה. חשוב לי שכל הילדים שמגיעים אלי ייהנו מעצם הלימוד . יש לתת לילדים את האפשרות לטעות ולקבל אותה כחלק מתהליך הלמידה. הרי ילד המתחיל ללכת נופל רבות ומתוך ההתנסות ובעזרת הנפילות לומד ללכת, ללא התנסות זאת של עשיית טעיות  לא יוכל לשפר את יכולתו .מכאן שזהו תהליך טבעי שהיום מבינים שהוא החשוב ביותר .אנו שגדלנו בעידן שבו טעיות אינן מתקבלות בהבנה והינן כדרך מתהליך הלמידה ויצרו קבעון ופחד מלנסות .בסרטון של קן שהיה מהנה בפני עצמו בדרך הגשתו את הדברים (דבר שכדאי ללמוד ממנו והלמידה בדרך של מודלינג היא הטובה והממחישה ביותר )שם הוא אכן מדבר על כך שילדים עד שמגיעים למסגרות החינוכיות אינם פוחדים לטעות  וברגע שהם מגיעים למערכת החינוך שם טעיות אינן מתקבלות. אך קן מסביר שאם האדם לא מוכן לטעות הוא לא יוכל ליצור. בעולם שלנו כאשר באמת איננו יודעים מה עתיד להיות וההתפתחויות הם גדולות ומהירות עלינו לחנך ליצירתיות ככלי שישמש את האדם בהתפתחות שלו בעולם. החשיבה האחרת היא זו שמאתגרת את הסקרנות ויוצרת מוטיבציה לתהליכי חשיבה מקוריים.גם במאמר של הרפז וגם במאמר מקורות לקיום חשיבה יצירתית נאמר שהמידע הנלמד חשוב שיהיה רלונטי ומבוסס על ידע .ניסוח המשימות חשוב שיהיה מזמן יצירתיות ומאפשר חשיבה לא מקובעת. השאיפה לספק את הסקרנות נחשבת לכח מניע של יצירתיות . אנו מחוייבים לספק סביבה המסייעת להיווצרות רעיונות חדשים וצמיחה. ההתפתחות היצירתית תלויה באישיות של כל אחד .ישנו פרופיל לאדם יצירתי וחשוב שנזהה זאת אצל הילדים ונעצים זאת . השאיפה לספק את הסקרנות נחשבת לכח מניע של יצירתיות. הלמידה צרכה להיות פעילה וחקרנית: תלמידים שואלים שאלות ומתמודדים איתן. כיום התכנים והידע צריכים להיות מאורגנים בהעמקה במקום בכיסו ולבוא מתוך סקרנותו של הלומד.בגילוי נאות למרות החינוך שקבלנו בעבר וכנראה גם האשיות שגרמה לי להרגיש מקובעת ולא יצירתית נהנתי מאוד מהחידה ומההצלחה שלי בפתרונה .גילתי שאפילו אני יכולה לחשוב מחוץ לקופסא....

# data[].attributes.headline
ביצירתיות יש את חדוות ההתנסות,חופש,הנאה,שמחה,כיף צחוק,תמימות ועוד..... . נפשו של האדם יוצרת איזשהו מבנה חדש משלו. ידע מאפשר ומזמן לאדם להציג עבודה באיכות גבוהה וליהנות ממאגר מקורות גדול לעיבוד של רעיונות חדשים. אדם יצירתי נותן הזדמנות למגוון,לסגנונות,לפרשנות,גישה אל הבעיה מזווית חדשה ומגיע בסופו לחשיבה והחלטה מיטבית. אינטלגנציה הרב תחומית של האדם, המוכנות לצמוח היכולת האינטלקטואלית שלו מניפה ומצמיחה רעיונות חדשים ומקוריים באמת. ככל שאדם מאמין בחוזקו ובמסוגלות שלו גם אם הם נוגדים דעת קהל , הוא יגיע לביצועים יצירתיים ברמה גבוהה. יצירתיות בעלת משמעות היא כאשר אדם פועל באופן עצמאי דבק במטרה במסירות,איש משחק ובעל חוש הומור. לכל אדם יש כוחות גדולים וחזקים,שהוא צריך להוציא מהכוח אל הפועל. מוטיבציה נחשבת לכוח מניע חשוב של יצירתיות ולמימוש הפוטנציאל הפנימי שלו. סביבה מיטבית מעודדת מסייעת לרעיונות חדשים להיווצר בתהליך החשיבה של היחיד. השילוב של כל המשאבים יחד והאינטראקציה ביניהם מובילה להשגת ביצועים יצירתיים ולפיתוח רעיונות חדשים. אני מאמינה שעדיין בגן הילדים נשמרת היצירתיות ויש לי כגננת את הניסיון הרב להיות גמישה ופתוחה לתת לילדים לממש את יכולתם ומסוגלותם להיות יצירתיים. ככל שהילד ירגיש בטחון עצמי,רוגע,אימון בו הוא יגיע לרמה גבוהה של יצירתיות.

# data[].attributes.subject
ביצירתיות יש את חדוות ההתנסות,חופש,הנאה,שמחה,כיף צחוק,תמימות ועוד..... . נפשו של האדם יוצרת איזשהו מבנה חדש משלו. ידע מאפשר ומזמן לאדם להציג עבודה באיכות גבוהה וליהנות ממאגר מקורות גדול לעיבוד של רעיונות חדשים. אדם יצירתי נותן הזדמנות למגוון,לסגנונות,לפרשנות,גישה אל הבעיה מזווית חדשה ומגיע בסופו לחשיבה והחלטה מיטבית. אינטלגנציה הרב תחומית של האדם, המוכנות לצמוח היכולת האינטלקטואלית שלו מניפה ומצמיחה רעיונות חדשים ומקוריים באמת. ככל שאדם מאמין בחוזקו ובמסוגלות שלו גם אם הם נוגדים דעת קהל , הוא יגיע לביצועים יצירתיים ברמה גבוהה. יצירתיות בעלת משמעות היא כאשר אדם פועל באופן עצמאי דבק במטרה במסירות,איש משחק ובעל חוש הומור. לכל אדם יש כוחות גדולים וחזקים,שהוא צריך להוציא מהכוח אל הפועל. מוטיבציה נחשבת לכוח מניע חשוב של יצירתיות ולמימוש הפוטנציאל הפנימי שלו. סביבה מיטבית מעודדת מסייעת לרעיונות חדשים להיווצר בתהליך החשיבה של היחיד. השילוב של כל המשאבים יחד והאינטראקציה ביניהם מובילה להשגת ביצועים יצירתיים ולפיתוח רעיונות חדשים. אני מאמינה שעדיין בגן הילדים נשמרת היצירתיות ויש לי כגננת את הניסיון הרב להיות גמישה ופתוחה לתת לילדים לממש את יכולתם ומסוגלותם להיות יצירתיים. ככל שהילד ירגיש בטחון עצמי,רוגע,אימון בו הוא יגיע לרמה גבוהה של יצירתיות.

# data[].attributes.headline
כיום, מערכת החינוך עוסקת בעיקר בניתוב תלמידים למסלולים שיובילו אותם לנקודה הסופית והיא ציוני בגרות גבוהים שיפתחו בפניהם "דלתות לעתיד טוב יותר". מי שלא מגלה בקיאות ואינו שולט במיומנויות הנדרשות ׁׁ( מתמטיקה, אנגלית, מדעי המחשב, רובוטיקה וכד...) ברמה של 5 יחידות פשוט הופך להיות "שווה קצת פחות". התלמיד מגיע לבית הספר בגיל 6 ובמשך 12 שנים דואגים להוציא לו את חדוות הלמידה החל בהכנה למבחני מיצ"ב וסיים בהכנה למבחני בגרות. בתי ספר בהם יש אחוז גבוה של תלמידים שעושים בגרות במתמטיקה ברמה של 5 יחידות נחשבים יוקרתיים ומצליחים. האם התלמידים אכן למדו משהו? נכון הם קבלו ציון גבוה על החומר אותו למדו, אבל האם באמת רכשו כלים להתמודד עם בעיות שונות בחיים? סביר להניח שהתשובה לא. בבית הספר אין מתן הזדמנויות ליצירתיות. אין זמן לכך. יש עומס וצריך לעמוד בקצב תוכנית הלימודים הנדרשת והנ"ל לא כולל מתן אפשרויות שונות ומגוונות ללמידה.  תלמידים חזקים במקצועות הומניים נחשבים "נחותים" לעומת אילו המצטיינים במדעים מדויקים. המורים מלמדים את החומר הנדרש, אך מדלגים על לימוד אסטרטגיות למידה מגוונות דבר שיאפשר ליותר תלמידים ללמוד ולהיחשף ליותר דברים. מערכת החינוך מדכאת ומשניאה את עצמה על תלמידים רבים רק בגלל שהיא אינה יכולה להתאים את עצמה לתלמידים ולנסות לתת מענה לכמה שיותר תלמידים. המערכת מצפה  שהתלמידים ישנו את עצמם ויתאימו את עצמם למערכת שבמקרים רבים מיושנת ועברה מהעולם כפי שהיא מתפקדת היום. 

# data[].attributes.subject
כיום, מערכת החינוך עוסקת בעיקר בניתוב תלמידים למסלולים שיובילו אותם לנקודה הסופית והיא ציוני בגרות גבוהים שיפתחו בפניהם "דלתות לעתיד טוב יותר". מי שלא מגלה בקיאות ואינו שולט במיומנויות הנדרשות ׁׁ( מתמטיקה, אנגלית, מדעי המחשב, רובוטיקה וכד...) ברמה של 5 יחידות פשוט הופך להיות "שווה קצת פחות". התלמיד מגיע לבית הספר בגיל 6 ובמשך 12 שנים דואגים להוציא לו את חדוות הלמידה החל בהכנה למבחני מיצ"ב וסיים בהכנה למבחני בגרות. בתי ספר בהם יש אחוז גבוה של תלמידים שעושים בגרות במתמטיקה ברמה של 5 יחידות נחשבים יוקרתיים ומצליחים. האם התלמידים אכן למדו משהו? נכון הם קבלו ציון גבוה על החומר אותו למדו, אבל האם באמת רכשו כלים להתמודד עם בעיות שונות בחיים? סביר להניח שהתשובה לא. בבית הספר אין מתן הזדמנויות ליצירתיות. אין זמן לכך. יש עומס וצריך לעמוד בקצב תוכנית הלימודים הנדרשת והנ"ל לא כולל מתן אפשרויות שונות ומגוונות ללמידה.  תלמידים חזקים במקצועות הומניים נחשבים "נחותים" לעומת אילו המצטיינים במדעים מדויקים. המורים מלמדים את החומר הנדרש, אך מדלגים על לימוד אסטרטגיות למידה מגוונות דבר שיאפשר ליותר תלמידים ללמוד ולהיחשף ליותר דברים. מערכת החינוך מדכאת ומשניאה את עצמה על תלמידים רבים רק בגלל שהיא אינה יכולה להתאים את עצמה לתלמידים ולנסות לתת מענה לכמה שיותר תלמידים. המערכת מצפה  שהתלמידים ישנו את עצמם ויתאימו את עצמם למערכת שבמקרים רבים מיושנת ועברה מהעולם כפי שהיא מתפקדת היום. 

# data[].attributes.body
ויקי

# data[].attributes.headline
נהנתי מהסרטון  על נתינה משימות מוגדרות ומוגדרות פחות - וכתוצאה קמות ומגבן ציורים למשימה מוגדרת-קטנה יותר. המשימה מוגדרת פחות -זכתה בקמות עבודות גדול ויצירתית יותר..

# data[].attributes.subject
נהנתי מהסרטון  על נתינה משימות מוגדרות ומוגדרות פחות - וכתוצאה קמות ומגבן ציורים למשימה מוגדרת-קטנה יותר. המשימה מוגדרת פחות -זכתה בקמות עבודות גדול ויצירתית יותר..

# data[].attributes.body
אני גם רוצה לציין חשיבות מאמר על מקורות הקוגנטיביים שיחד עם התבנית האישית ועם הסביבה- תורמים ליצירתיות האדם .בשני מאמרי ניתנת חשיבות לידע -כבסיס ליצירתיות ;יכולת מוחי האדם לאנליזה  וסנטזה אינפורמציה , חייבים להיות מבוססים על ידע קודם רחב - זה נותן יכולת להתקדמות ברגנרציה רעיונות חדשים, אלה לא ״להמציא אופניים״.
חשובות מאות תכונות אופי :פתיחות , ביתחון עצמי , חוש הומור...
בתור מורה לחינוך גופני, אני רואה את אצמי תומכת בפיתוח יצירתיות של תלמידי בביצוע שלכם משימות , משחקים , פעילויות ספורטיביות מגובנות מהורארות בהם התפתחות את התכונות האלה .
אני גם מתחברת להרצאה של   ד״ר רובינסון -
, הוא נותן דוגמה על ילדה שמציירת אלוהים ,למרות עמירה של מורה שלה ש״אף אחד לא ראה אותו״ ,
היא ענתה ״עכשיו תראו״...
הדוגמה הזות מידע על חופש מחשבתי לא מוגבל בתרבות ופחד להתבטאות-לכן יש לה סיכוי לגלות משהוא חדש לאנשים אחרים....
גם אני מתחברת לעמירה של ד״ר רובינסון שעמר  ,שלכול אחד ואחד מהילדים יש כישרונות... במיקצוע שלי -בחינוך גופני -זה נכון לכול  ילד ; יש תלמידים שקישרונים בריצות קצרות וקפיצות , יש תלמידים קישרונים במשחקי כדור וכל אחד מי הם יכול להיות קישרוני בריצות סיבולת , כי ריצות סיבולת - זה עניין של אימון . בורכתי -בחינוך גופני כל ילד קישרוני - כל אחד יכול להגיע להצלחה על-ידי עבודה קשה.
אני רוצה להודות על משימה עם כוסות -נהנתי מאוד לפתור אותה.                 תודה רבה .
לודמילה סואו.

# data[].attributes.headline
מאוד נהניתי מהרצאתו 

# data[].attributes.body
מאוד נהניתי מהרצאתו של קן רובינסון, התחברתי לטענתו שלכל אחד יש כישרונות. בימים אלו, של כתיבת התעודות, ישנו בתעודה סעיף המכונה "ממני אליך" או "בנימה אישית", בו המורים מתבקשים לכתוב לילד דברים אשר אינם קשורים להיותו תלמיד, להראות לו שהם 'רואים' אותו כבעל כישרון או נטייה כלשהם. לדאבוני הרב, לעתים, הנטייה של המורים בסעיף זה, היא להזכיר לילד שעליו להכין שעורי בית, להביא ציוד ולהתנהג כנדרש. אנחנו שבויים בצורך לעמוד בסטנדרטים שנקבעו על ידי המערכת, כמו למשל, ההצלחה במבחני המיצ"ב, ודפוס זה גורם לנו לעתים קרובות, להתייחס לילדים  במובן הצר ביותר של היותם תלמידים. ללא ספק, חייבים להיות אמיצים על מנת להיות יצירתיים, חייבים להעז ולקחת סיכון - מי שלוקח סיכון יש לו סיכוי. יש להניח שמידת היצירתיות שונה מאדם לרעהו, אולם, עלינו לחשוף את הילדים לחויות שונות ומגוונות שכן השילוב בין תכונות האישיות והאומץ - מבוסס על שלל ההתנסויות שעבר וחווה אדם, הם המעניקים לו את התעוזה, הרעיונות והגמישות לשנות ולהיות יצירתי. באופן אישי, הייתי רוצה לאפשר לילדים לגלות יותר מאשר לספק להם את המידע=הידע, לבסס את הלמידה על שאילת שאלות פתוחות ומנחות - על מנת שיוכלו לחשוב ולמצוא את התשובות בעצמם. כמי שעובדת במסגרת החינוך הרגיל, עם תלמידים בעלי צרכים מיוחדים, אני עדה לעוול בהתייחסות לכתה - כאל מיקשה אחת. ללא ספק דרוש שינוי אשר צריך להתחיל אצל המורים - הם אלו היכולים להתוות את הלמידה בכיוון של בדיקה מחודשת של המציאות, של גמישות מחשבתית, פתיחות ובניית קרקע פורייה ליצירתיות. נילי הירשפלד.

# data[].attributes.headline
"זוהי למיטב ידיעתו, הדרך היחידה לרדת במדרגות"מערכת החינוך ובתי ספר בפרט מקנים ידע לילדים, מלמדים אותם ומראים להם את הדרך "הנכונה" לפתרון בעיות. הילדים לומדים כמו שנדרש מהם כמובן תוך שימוש באינטליגנציה שלהם, בידע הקודם שנחשפו אליו וביכולות הסביבתיות שלהם. לרוב, הילדים אינם נדרשים לנתח, לשלב ולעשות אינטגרציה בין הנושאים השונים.במקרה של פו הדב, הוא ניסה לרדת במדרגות כמו שמצופה ממנו – על שתי רגליים מדרגה אחרי מדרגה – אופציה אחרת לא באה בחשבון למשל: לשבת על הישבן ולהחליק, לשכב על הבטן וכד'.לדעתי, על מנת לעודד חשיבה יצירתית לא צריך שינויים מרחיקי לכת אלא שינוי בגישת המורה, ממורה מלמד למורה מנחה ומכוון.תפקיד המורה לעודד את הילד לתת מגוון רחב של אפשרויות פתרון, לחשוף אותו לאסטרטגיות פתרון רבות ומגוונות כגון: שיטתיות, חשיבה הפוכה, מיצוי אפשרויות וכד'.במקרים רבים החשיבה "מחוץ לקופסא" עוזרת מאד בפתרון בעיות בתחומים שונים. תחום הדעת שלי הוא מתמטיקה ואני משתדלת לחשוף את הילדים לפעילויות רבות ומגוונות שמאלצות אותם לצאת מתחום הנוחות שלהם ולהיות "יצירתיים"  לדוגמא לפתור תרגיל בחמש דרכים שונות – בפעם הראשונה הם נלחצים (כי הם טוענים שאין להם תשובה) בפעמים שלאחר מכן הם מאלצים את עצמם לחשוב מחוץ לקופסא. יכולת חשיבה  זאת "משרתת" אותם בהזדמנויות אחרות ובפתרון בתחומי דעת אחרים. לסיכום,  הוראת חשיבה לבדה אינה מספקת תפקידינו לחשוף אותם למקורות מידע רבים ולעזור להם ברכישת הידע – לעזור ולכוון , לדעתי, זאת מילת המפתח שתוביל את הילדים לחשיבה עצמאית ויצירתית המתבססת גם על אינטליגנציה, סקרנות והשפעה סביבתית.כתבהרונית שגב

# data[].attributes.subject
"זוהי למיטב ידיעתו, הדרך היחידה לרדת במדרגות"מערכת החינוך ובתי ספר בפרט מקנים ידע לילדים, מלמדים אותם ומראים להם את הדרך "הנכונה" לפתרון בעיות. הילדים לומדים כמו שנדרש מהם כמובן תוך שימוש באינטליגנציה שלהם, בידע הקודם שנחשפו אליו וביכולות הסביבתיות שלהם. לרוב, הילדים אינם נדרשים לנתח, לשלב ולעשות אינטגרציה בין הנושאים השונים.במקרה של פו הדב, הוא ניסה לרדת במדרגות כמו שמצופה ממנו – על שתי רגליים מדרגה אחרי מדרגה – אופציה אחרת לא באה בחשבון למשל: לשבת על הישבן ולהחליק, לשכב על הבטן וכד'.לדעתי, על מנת לעודד חשיבה יצירתית לא צריך שינויים מרחיקי לכת אלא שינוי בגישת המורה, ממורה מלמד למורה מנחה ומכוון.תפקיד המורה לעודד את הילד לתת מגוון רחב של אפשרויות פתרון, לחשוף אותו לאסטרטגיות פתרון רבות ומגוונות כגון: שיטתיות, חשיבה הפוכה, מיצוי אפשרויות וכד'.במקרים רבים החשיבה "מחוץ לקופסא" עוזרת מאד בפתרון בעיות בתחומים שונים. תחום הדעת שלי הוא מתמטיקה ואני משתדלת לחשוף את הילדים לפעילויות רבות ומגוונות שמאלצות אותם לצאת מתחום הנוחות שלהם ולהיות "יצירתיים"  לדוגמא לפתור תרגיל בחמש דרכים שונות – בפעם הראשונה הם נלחצים (כי הם טוענים שאין להם תשובה) בפעמים שלאחר מכן הם מאלצים את עצמם לחשוב מחוץ לקופסא. יכולת חשיבה  זאת "משרתת" אותם בהזדמנויות אחרות ובפתרון בתחומי דעת אחרים. לסיכום,  הוראת חשיבה לבדה אינה מספקת תפקידינו לחשוף אותם למקורות מידע רבים ולעזור להם ברכישת הידע – לעזור ולכוון , לדעתי, זאת מילת המפתח שתוביל את הילדים לחשיבה עצמאית ויצירתית המתבססת גם על אינטליגנציה, סקרנות והשפעה סביבתית.כתבהרונית שגב

# data[].attributes.body
קראתי את הסוגות השונות והמגוונות והרגשתי שכל קטע או שעורר אצלי זכרונות או שעורר תהיות... אי אפשר היה להישאר אדיש לאף אחד מהם.אחרי שקראתי את הכותרת שאנחנו עוסקים ביצירתיות ומה לגבי חשיבה יצירתית...-אלה מיד הזכירו לי את הילדים הפרטיים שלי שהם מאד שונים..אחד יהצירתיות רחוקה ממנו שנות אור,לעומתו הבת יצירתית מאד .. אי לכך סיקרן אותי ,האם נהגתי איתם נכון.
כשצפיתי בקטע של פו הדב נזכרתי בסרטון על כבשים שעומדות מול גדר ורואים איך כל אחת בוחרת איך היא תעבור את הגדר..וכמובן רואים את המקובעים ואת היצירתיים. כשאנחנו רואים מישהו מצייר אנחנו אומרים שהוא יצירתי כשאנחנו קוראים ספור יפה שכתב ילד אנחנו אומרים שהוא יצירתי. אבל רק אלה שרואים אותם הם היצירתיים?הנתקלתי בהרבה ילדים שהיה להם מאד קשה ביהס, ,וכבוגרים ,השתלבו במקומות עבודה או במקצועות מאד יצירתיים ונהיו מוצלחים ומצליחים מאד.אז האם הילדים שאנחנו בביהס מחשיבים תת השגיים בעצם הם פוטנציאליים להיות יצירתיים?אז אולי ביהס מדכא יצירתיות? לצערי כל שנה ושנה שהורידים עוד מקצועות שקשורים ליצירה -אנחנו עוצרים את הילדים מלפתח דימיון וליצור.כמה שננסה לשלב יצירה בלמידה השותפת..אני מרגישה שזה לא ממש אלא רק נגיעה..אני גם מורה מקצועית למתמטיקה כך שאצלי בשיעורים זה מתבטא עוד פחות..כי כל הזמן צריך וולהספיק. המשפט שתפס אותי מאד בדאגה הוא בהרצאה של דר' קן רובינסון טען שמערכת החינוך חושבת שאסור לטעות ו. ויצירתיות היא ,אם אתה מוכן לטעות ..-התחברתי לאמירה הזו כי אני כל הזמן מעודדת בשיעורים טעויות ומהם אנחנו יוצאים ללמידה. זה דבר אחד שחשבתי שאולי אני כן עושה טוב. דבר נוסף שאמר ,שבאקדמיה מלמדים נושאים שיהיו שימושיים למקומות עבודה. שיגרתיים. ולא מלמדים כישורים אקדמיים. הסרטון ;כשיש תשובה נכונה 'הזכיר לי שלפני שנים כשחינכתי את הכתות הנמוכות למדתי מהניסיון 'שאף פעם לא נותנים דוגמא לציור..אחרת כולם מציירים את הדוגמא שנתתי וכשלא נותנים 'הדברים שהילדים יוצרים.הם מעבר לכל דמיון.כלומר היצירתיות קיימת ובגדול,מחובתינו למצוא דרכים לא לדכא אותה..

# data[].attributes.headline
לאה קלמי ישי -יצירתיות היא תכונה נרכשת ברוב המקרים במהלך הילדות והיא נעוצה בביטחון , מחשבה ,ובגמישות קוגניטיבית. כשההורים, הגננת והמורים סביב הילד מעודדים יצירתיות ומחשבה מחוץ למסגרת, הם מאפשרים לו להתפתח ולהעצים את הביטחון העצמי שלו ומעלה את רמת ההישגיות שלו.הגן הוא מקום המעודד יצירתיות. צוות הגן ואני מטפחים את היכולת היצירתית של הילד בעזרת חומרים ונושאים מגוונים הנלמדים בגןשבחלקן ,משתדלת אני להעביר אותם בצורה חווייתית ותיווצר בילד סקרנות ורצון להמשיך הלאה כדי שרמת ההישגים של הילד תהיה גבוהה.חשיבה יצירתית היא דרך חיים לשאוף, לרצות, לחלום, לדמיין ולחפש אתגרים.בגן, אנו מציגים להם חומרים שונים, פינות דרמה שונות, פינות משחק כמו: פינת משפחה, תיאטרון, דוכן מכירות, אסמבלאז', יצירה ואמנות המאפשרים לנו לפתוח להם צוהר חדש לעולם הדמיון העשיר של הילדים ונותנת להם להתאמן על תרגום הדמיון.בפינת יצירה , אנו נותנים להם מגוון חומרים ומעודדים אותם לחשוב ולהגיע לפתרונות יצירתיים ומעניינים יותר.תפקידי כגננת, ליזום, להנחות ולכוון את תהליכי הלמידה והחשיבה, לעורר את סקרנות הילד ולהביא לידי ביטוי את היכולות הגלומות בו.אם אנחנו מלמדים את הילד לדוג, אז הוא כבר רכש מיומנות וכלי באמצעותו הוא יוכל לדאוג לעצמו בכל סיטואציה שתזמן לו כלומר: להקנות לו  לא רק ידע, אלא גם דרכים לטיפול בו.החכה היא כלי לחיים.כשהאדם מסתכל על הדברים כפי שהם באמת ומתבונן בהם מתוך יישוב דעת ובצורה אמיתית , קל לו יותר לקבל גם את חצי הכוס המלאה וגם את חצי הכוס הריקה ובנוסף ,זה לא מונע ממנו להחליט האם הוא רוצה למלא את החצי הריק או שלא.הידע הנלמד צריך להיות משמעותי, מובן ורלוונטי גם לחיים  מחוץ לגן.היכולות הנלמדות תסייענה לבוגרים עתידיים לתפקד טוב יותר בעולם המשתנה בו אנו חיים ולקבל החלטות שקולות.ליאה קלמי ישי

# data[].attributes.subject
לאה קלמי ישי -יצירתיות היא תכונה נרכשת ברוב המקרים במהלך הילדות והיא נעוצה בביטחון , מחשבה ,ובגמישות קוגניטיבית. כשההורים, הגננת והמורים סביב הילד מעודדים יצירתיות ומחשבה מחוץ למסגרת, הם מאפשרים לו להתפתח ולהעצים את הביטחון העצמי שלו ומעלה את רמת ההישגיות שלו.הגן הוא מקום המעודד יצירתיות. צוות הגן ואני מטפחים את היכולת היצירתית של הילד בעזרת חומרים ונושאים מגוונים הנלמדים בגןשבחלקן ,משתדלת אני להעביר אותם בצורה חווייתית ותיווצר בילד סקרנות ורצון להמשיך הלאה כדי שרמת ההישגים של הילד תהיה גבוהה.חשיבה יצירתית היא דרך חיים לשאוף, לרצות, לחלום, לדמיין ולחפש אתגרים.בגן, אנו מציגים להם חומרים שונים, פינות דרמה שונות, פינות משחק כמו: פינת משפחה, תיאטרון, דוכן מכירות, אסמבלאז', יצירה ואמנות המאפשרים לנו לפתוח להם צוהר חדש לעולם הדמיון העשיר של הילדים ונותנת להם להתאמן על תרגום הדמיון.בפינת יצירה , אנו נותנים להם מגוון חומרים ומעודדים אותם לחשוב ולהגיע לפתרונות יצירתיים ומעניינים יותר.תפקידי כגננת, ליזום, להנחות ולכוון את תהליכי הלמידה והחשיבה, לעורר את סקרנות הילד ולהביא לידי ביטוי את היכולות הגלומות בו.אם אנחנו מלמדים את הילד לדוג, אז הוא כבר רכש מיומנות וכלי באמצעותו הוא יוכל לדאוג לעצמו בכל סיטואציה שתזמן לו כלומר: להקנות לו  לא רק ידע, אלא גם דרכים לטיפול בו.החכה היא כלי לחיים.כשהאדם מסתכל על הדברים כפי שהם באמת ומתבונן בהם מתוך יישוב דעת ובצורה אמיתית , קל לו יותר לקבל גם את חצי הכוס המלאה וגם את חצי הכוס הריקה ובנוסף ,זה לא מונע ממנו להחליט האם הוא רוצה למלא את החצי הריק או שלא.הידע הנלמד צריך להיות משמעותי, מובן ורלוונטי גם לחיים  מחוץ לגן.היכולות הנלמדות תסייענה לבוגרים עתידיים לתפקד טוב יותר בעולם המשתנה בו אנו חיים ולקבל החלטות שקולות.ליאה קלמי ישי

# data[].attributes.body
קראתי את המאמרים וצפיתי בהרצאה הנפלאה של ד"ר קן רובינסון. יש לציין שמאוד נהניתי ונתרמתי וכן השכלתי להבין ולחזק את דעותי בכך שביה"ס אינו מאפשר יצירתיות וחבל מאוד שלא נותנים מקום לשונות ולייחודיות של כל אחד מהילדים על מנת לפתח יצירתיות. על בית הספר להיות מקום המאפשר פיתוח מחשבה יצירתית ונותן לה מקום חשוב., מקום בטוח. במאמר עולים מקורות לחשיבה יצירתית, השקדנות והמוכנות לצמוח היא של הלומד. אך יחש לציין שהסובלנות היא של ביה"ס, על ביה"ס לגלות סובלנות לחשיבה שהיא אחרת, שונה, מייחדת כל אחד מהילדים. ביה"ס חייב לעודד למידה חוויתית ולהעצים את הילד על פי כישוריו. חשוב לי לציין שאני מסכימה עם הנאמר שפיתוח יצירתיות אצל הילדים מגיל צעיר בביה"ס חשוב לא פחות ואף יותר מהקניית הקריאה והכתיבה.  ביה"ס חייב לאפשר לתלמידים אווירה בה הוא משדר לילדים שטעות היא חלק מהלמידה. בהתייחס לחידת הכוסות שבה נדרשת חשיבה מחוץ לקופסא, הקיבעון שלחשוב שהזזה היא החלפת
מקום בין שתי הכוסות חוסם את הפתרון לחידה. לסיכום לנו בביה"ס יש השפעה על תהליך החשיבה, האדם החושב ותוצר החשיבה.

# data[].attributes.body
לאחר קריאת המאמרים וצפיה בסרטונים התחדדה אצלי  התובנה שהיצירתיות קיימת על בית הספר להשתדל מאד לא לדכא אותה.
לסביבה יש משקל מכריע בעידוד היצירתיות. על פי המאמר אחד ממקורות היצירתיות הוא המוכנות לקחת סיכון, שכן התוצאות אינן בטוחות. מצב כזה  יכול להתאפשר אך ורק כאשר יש סביבה תומכת. שבה טעות של תלמיד נתפסת כחלק מהמידה עצמה. על בית הספר  להוות סביבה כזאת. הסביבה יכולה לספק תמריצים המעודדים צמיחה. דהיינו לעודד סקרנות, לעודד שאילת שאלות מאתגרות, שיח פורה  , קריאה ביקורתית, והשמעת דעות שאינן קונבנציונליות כל אלה מהווים כר פורה למחשבה מקורית.
בסרטון שבו התבקשו להמשיך את הציור אנו נחשפים למשקל המכריע של מילות ההוראה. אל לנו לבקש את התשובה ''הנכונה" כי היא סוגרת את האופציות כאילו יש רק תשובה נכונה אחת. חידת הכוסות מיטיבה לבטא את הרעיון של קיבעון מחשבתי.
לסיכום לנו כמחנכים יש תפקיד משמעותי: יצירת אווירה המאפשרת צמיחה של אדם סקרן פתוח ויצירתי.

# data[].attributes.headline
אך אני כגננת רואה שבגנים מכיוון שהלמידה היא פחות מובנית ויותר חוויתית יש יותר מקום להעצמה של כל ילד עפ"י הכישורים והנטיות שלו.

# data[].attributes.subject
אך אני כגננת רואה שבגנים מכיוון שהלמידה היא פחות מובנית ויותר חוויתית יש יותר מקום להעצמה של כל ילד עפ"י הכישורים והנטיות שלו.

# data[].attributes.headline
לאחר קריאת המאמרים וצפייה בסרטונים זה רק חיזק לי את ההבנה שהדגש צריך להיות מושם על מיומנויות למידה .על החכה ולא על הדגים.כישוריי חיים קבלת החלטות בעד נגד אסטרטגיות חשיבה.ובנושא היצירתיות אין ספק שאנחנו כמערכתחינוך,שמקדמת ציונים והישגים לא תמיד קשובים לייחודיות של כל תלמיד 

# data[].attributes.subject
לאחר קריאת המאמרים וצפייה בסרטונים זה רק חיזק לי את ההבנה שהדגש צריך להיות מושם על מיומנויות למידה .על החכה ולא על הדגים.כישוריי חיים קבלת החלטות בעד נגד אסטרטגיות חשיבה.ובנושא היצירתיות אין ספק שאנחנו כמערכתחינוך,שמקדמת ציונים והישגים לא תמיד קשובים לייחודיות של כל תלמיד 

# data[].attributes.headline
גלי שלום,קראתי את מה שכתבת ואני יכולה להעיד מבתי ספר שאיתם אני עובדת שהיום יש מורים רבים הפתוחים  ומרגישים מחוייבות לטיפוח היכולת היצירתית. זה נכון שיש עדיין לאן לשאוף ולחפש אתגרים  כדי להעלות את רמת  ההישגיות של הילדים אך כתגובה על התגובה, הגן הוא חממה לחשיבה יצירתית בכל תחום וזו הדרך שלנו להציג בפניהם את הנושא הנלמד

# data[].attributes.subject
גלי שלום,קראתי את מה שכתבת ואני יכולה להעיד מבתי ספר שאיתם אני עובדת שהיום יש מורים רבים הפתוחים  ומרגישים מחוייבות לטיפוח היכולת היצירתית. זה נכון שיש עדיין לאן לשאוף ולחפש אתגרים  כדי להעלות את רמת  ההישגיות של הילדים אך כתגובה על התגובה, הגן הוא חממה לחשיבה יצירתית בכל תחום וזו הדרך שלנו להציג בפניהם את הנושא הנלמד

# data[].attributes.headline
גלי גחטן נסימוב

# data[].attributes.subject
גלי גחטן נסימוב

# data[].attributes.body
לאחר קריאת המאמרים וצפייה בהרצאה של ד"ר קן רובינסון, קיבלתי חיזוק לדעתי- בית הספר אינו מאפשר יצירתיות. אני חושבת שהאמירה שבית הספר מדכא את היצירתיות היא קשה וכואבת. אפשר לשמוע על אנשים שונים שלא סיימו את לימודי בית הספר או שלא זכו להצלחות בזמן לימודיהם, והפכו לאנשים מצליחים, מובילים, ומשפיעים בתחום שבו הם היו מוכשרים, תחום שאהבו ופיתחו את הכישורים שלהם בעזרת הידע והאישיות שלהם. אני מסכימה עם האמירה שחשוב לעשות מה שאוהבים, כל עוד הדבר לא נוגד את החוק ו/או פוגע במישהו. אני מאמינה שצריך לאפשר בחירה (כמו שדיברנו בהשתלמות). בתי הספר בנויים כך שישנו ידע אותו הילד אמור לרכוש במהלך שנות לימודיו לפי תכנית ברורה. מעבר לכך, כל כישור, יכולת או אפילו סקרנות בנושא אחר- אין לה מקום ביטוי בבית הספר. אני מלמדת מתמטיקה ומשתדלת לפתח את החשיבה ומדי פעם לחשוף את התלמידים לשאלות לא שגרתיות המפתחות את החשיבה "יציאה מהקופסא", אך אני לא יכולה להגיד שאני מפתחת את היצירתיות של התלמיד.

# data[].attributes.headline
חשיבה יצירתית היא מו

# data[].attributes.body
חשיבה יצירתית היא מושג רחב מאוד, שניתן להגדירו בשלושה מישורים: תהליך החשיבה, תוצר החשיבה והאדם החושב.

הנכם מתבקשים לסכם את תהליך הלמידה בנושא.
משימה 1:
כתבו כאן פוסט בן 200 מילה- בו אתם מביעים דיעה, תובנה תוך כדי שימוש במקורות השונים אליהם נחשפתם היום.
משימה 2:
עליכם לקרוא פוסט של אחד המשתתפים ולהגיב לו.
הוראות שימוש:
על מנת לכתוב יש ללחוץ על כפתור הפלוס בתחתית העמוד
רשמו את שמכם
כתיבה ולמידה מהנה
אפרת ברגה