# data[].attributes.attachment_link.title
Kunstneriske forstyrrelser med romlige og materielle for- og etterspill 

# data[].attributes.headline
«Møter i bevegelse. Å improvisere med de yngste barna» 

# data[].attributes.subject
«Møter i bevegelse. Å improvisere med de yngste barna» 

# data[].attributes.body
• Intersubjektivitet:
- Lære å anerkjenne andre.
- Som veileder være villig til å endre seg selv og sin holdning ovenfor veisøker som en grunnholdning der en ser seg selv og andre i relasjon til hverandre.
- Et behov for å dele kunnskap.
- En evne i individet og det følelsesmessige felleskap som kan oppstå mellom individer.
- «Du ser meg du, og ikke bare det jeg skulle kunnet»
- Shibbye sier: «At det å vær anerkjennende er å være i bevegelse og i forandring.»
• Improvisasjon:
- I en improviserende veiledning arbeider vi med å kvalifisere studentene til å kunne tematisere og bearbeide personlige erfaringer og finne nye måter å tenke om å forstå seg selv og endre på.
- Målet kan være at man skal kunne drive sin egen utvikling videre selv, slik sett at man som veileder nærmest kan bli overflødig.
- Speiling av negativ egenvurdering: Når en person har en negativ nedvurdering av eget arbeid, kan man som veileder være med å speile personens oppførsler slik at man kan få en utveksling over hva nedsettende vurdering av eget arbeid kan ha, kulturelt og individuelt. Det vil si at man blir eksponert for noe gjenkjennbart som man har lært, erfart og kjenner ved å speile personen ytringer.

• Shibbye:
- «Det å være anerkjennelse er å være i bevegelse og i forandring».

• Stensholt og Øksnes: lekende øvelser og improvisasjon:
- Opptatt av at barn ikke skal leke for å lære.
- «Leken blir da et instrument for å få realisert noe annet som ikke er lek».
- Lekende øvelser og improvisasjon hos de voksne kan føre til at man utvikler tillit til egne og andres uttrykk slik at selvforglemmelse og tilstander av hemningsløshet kan være en veiviser.
- Når man bli mer opptatt av å vurdere og bedømme leken vil vi bli tilskuere til leken og hvis dette ikke kombineres med deltagelse kan dette bli en hinder for å leken med andre og særlig barn.

Gruppe 2: Thomas, Jørn, Madeleine, Siri & Jannicke.

# data[].attributes.headline
«Å lytte til det uforutsette, det ukjente og det uforutsigbare» 

# data[].attributes.subject
«Å lytte til det uforutsette, det ukjente og det uforutsigbare» 

# data[].attributes.body
• Lytting:

- Veileders ansvar: Mulighet til å forstå veileder og veisøkers erfaringer som noe unikt.

- Veileder vil oppdage at det åpner seg et mangfold av forståelser, forestillinger, begrunnelser og beskrivelser.

- Improvisasjon i profesjonell sammenheng: Ha mot og vilje til å lytte og til å være ydmyk.

- Grunnleggende forståelser med hensyn til hva det innebærer å være menneske, og når det gjelder kunnskap.

• «Den jazzede dimensjonen»:

- Gjenklang og ekko som skapes mellom veileder og veisøker.

• Jeg-det-relasjonen:

- Utvikles gjennom et utgangspunkt der veileder betrakter veisøker som et objekt.

- Veileders syn på menneske og på kunnskap vil være av betydning for han/hennes møte med veisøker.

- Betydningsfylt for hva veileder lytter til i relasjonen.

• Stillheten:

- Kan oppstå under veiledning, og kan betraktes som «truende».

- Skape gode relasjoner.

- Stille gode spørsmål.

- Lytting og stillhet er et vesentlig element i veiledningen.

- Lyttende nærvær

• Improvisasjon:

- Opprinnelse fra det Latinske : «Improvisio» Det som ikke er sett, skapt eller gjort før.

• Myrstad Sverdrup (2009):

- Å gi og akseptere tilbud, utdype og utvide tilbud, og ikke blokkere for andre.

Gruppe 2: Thomas, Jørn, Madeleine, Siri & Jannicke.

# data[].attributes.body
Den estetiske erkjennelsen:

Snakker om den den estetiske være måten. Den estetiske danningen. Det å dele opplevelser. dele kunnskap.

Hva får deg til på å bli berørt i en estetisk erkjennelse, hva er det med opplevelsen som som gjør noe med deg. Hva gjør det magisk.

Snakker om etiske aspekter knyttet til relasjon under opplevelsen.

Den legger seg til Dewey som snakker om den subjektive opplevelsen. Det er forskjellig hva som berører den enkelte ut ifra kultur og ståsted. Det man oppfatter er subjektivt ut ifra individuell erfaring og bakgrunn som farger opplevelsen.

Vi ville startet med å fortelle et av eventyrene, eller bedt de ansatte se nøye på et bilde og så tatt en delingsrunde etter på. Det er i delingsrunden at man kan få impulser til å se ting fra flere sider og få nye innfallsvinkler

En estetisk erkjennelse har ingen fasit men det er i øvelsen i å dele tanker og inntrykk dannelsen kan oppstå. Der er den subjektive opplevelsen og eierskapet til den som kan være interessant å dele ikke uenigheten om erkjennelsen i seg selv men muligheten til konstruktiv utveksling av inntrykk.

Det ha en dialogisk lyttende kommunikasjon er det interessante når man skal snakke om estetisk erkjennelse for det i møtet med andre du kan utvide din egen relasjon til kunstverket eller opplevelsen.

Gruppe 4