# data[].attributes.body
Számos lehetőség áll a rendelkezésünkre, ha idővonalat szeretnénk készíteni. Pl.:

Sutori: Egyszerűen szerkeszthető, előnye, hogy csoportosan is lehet szerkeszteni. Hátránya szerintem az, hogy az idővonal függőlegesen jelenik meg, így egészben nem lehet látni a képernyőn az idővonal pontjait, csak folyamatos lefelé-görgetéssel lehet elolvasni
Itt egy példa, amelyben az 1917-es orosz forradalmat dolgozták fel diákok: https://www.sutori.com/story/copy-of-russian-revolution-1917
Learningapps: Ez nem kifejezetten idővonalkészítő oldal, de a számtalan elkészíthető feladat mellett idővonalas feladatot is lehet készíteni a diákoknak: https://learningapps.org/createApp.php

Timetoast: Itt átláthatóbb idővonalakat lehet készíteni, viszont az ingyenes verzió nem támogatja a kollaborálást. Itt egy példa: https://www.timetoast.com/timelines/all-about-me-a4abc672-ce47-454f-ba12-5b6bd8ac614d

TimelineJS: A leglátványosabb, legátláthatóbb idővonalakat lehet készíteni a segítségével, ráadásul ezek az idővonalak egy lapozható füzet hatását keltik. Hátránya, hogy a tanulóknak nem javasolnám, mivel kicsit bonyolultabb a szerkesztése, ráadásul ezt sem lehet csoportosan szerkeszteni. Viszont, ha valaki a honlapjára, vagy blogjára szeretne idővonalakat beilleszteni, akkor nagyon jó lehetőség. Itt egy példa a nők és a számítástechnika történetéről: http://timeline.knightlab.com/?utm_campaign=elearningindustry.com&utm_source=%2Ftop-10-free-timeline-creation-tools-for-teachers&utm_medium=link#fileformat
Ötlet: Akár egy projekttervet is el lehetne készíteni idővonal segítségével....

myHistro: térkép alapján lehet idővonalakat készíteni, nagyon hasznos pl. történelmi események, életrajzok szemléltetéséhez. Itt egy példa, amely Marilyn Monroe életrajzát mutatja be: http://www.myhistro.com/story/marilyn-monroe/6385/1#!end-of-childhood-16001

# data[].attributes.body
A tanfolyamon tanultak közül minek lehet a legnagyobb hatása a diákok tanulási teljesítményére?
Szerintem leginkább az lehet nagy hatással a tanulási teljesítményre, ha folyamatos visszajelzéseket kapnak a diákok, mind a társaiktól, mind a tanártól, valamint, ha ők is rendszeresen reflektálnak saját tevékenységeikre, tanulási folyamatukra. A teljesítményt növelheti szerintem a pontrendszer alapú értékelés,amely folyamatos formatív értékeléseken alapszik. Ehhez még választási lehetőségeket is kapcsolhatunk, játékosíthatunk, hogy ne érezhessenek a diákok olyan szorongást, amelyet általában a jegyszerzés céljából feladott feladatoknál érezhetnek a hagyományos oktatás során.
A tanfolyamon tanultak közül még az is nagyban hozzájárul véleményem szerint a tanulási teljesítmény növeléséhez, hogy a projektek során az ismereteket, tudnivalókat életszerű vonatkozásaikban tárjuk a diákok elé, ráadásul a digitális eszközök bevonásával tesszük ezt, ami valószínű, hogy növeli a motivációs szintet.

# data[].attributes.body
Bár a kurzus elvégzése nem kevés energiabefektetést igényelt (és igényel még a következő pár hétben), mindenképpen örülök neki, hogy részt vehettem egy ilyen hasznos kurzuson, kiléphettem a komfortzónámból és új ismeretekkel, tapasztalatokkal gazdagodhattam.
Bevallom, amikor jelentkeztem a kurzusra, nem azt képzeltem el, hogy állandóan a számítógépek előtt fogunk ülni. Természetesen a digitális eszközökkel való munkához, a tervezéshez ez elengedhetetlen, viszont érdekesebb lett volna, ha mi magunk is többször helyezkedünk diákszerepbe, valamint többször van lehetőség megismerni, vagy bemutatni egymásnak olyan alkalmazásokat, digitális eszközöket igénylő technikákat, amelyeket az oktatás során felhasználhatunk.
Negatívumnak azt éreztem, hogy a projekttervekre csak a kurzus végén kaptunk reflexiókat, mivel (legalábbis nekem) nem volt egyértelmű, hogy a projekttervet akkor is érdemes láthatóvá tennünk a csoport és az oktatók számára, ha még nincs minden részlete kidolgozva.
Ettől eltekintve minden elismerésem az oktatóké, hogy ilyen lelkesek és segítőkészek voltak minden alkalommal.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/folders/0B8MvzRvCoDilZGxtaHdoaWszY0E?usp=sharing

# data[].attributes.body
http://www.tpf.hu/tudastar_kereso

# data[].attributes.headline
10 IKT-eszközök ötletek és vélemények gyűjtésére

# data[].attributes.subject
10 IKT-eszközök ötletek és vélemények gyűjtésére

# data[].attributes.body
Tricider
Answergarden
Stickymoose
Dotstorming
Wridea
...
http://hirmagazin.sulinet.hu/hu/evilag/10-ikt-eszkoz-otletek-es-velemenyek-gyujtesere

# data[].attributes.body
https://www.iste.org/ -- (ajánláscsomag a tanításhoz) tanulási célokhoz beépíthető gondolatok

Néhány pont:

Global Collaborator: Students use digital tools to broaden their perspectives and enrich their learning by collaborating with others and working effectively in teams locally and globally

Creative Communicator: Students communicate clearly and express themselves creatively for a variety of purposes using the platforms, tools, styles, formats and digital media appropriate to their goals.

Knowledge Constructor: Students critically curate a variety of resources using digital tools to construct knowledge, produce creative artifacts and make meaningful learning experiences for themselves and others.

Empowered Learner: Students critically curate a variety of resources using digital tools to construct knowledge, produce creative artifacts and make meaningful learning experiences for themselves and others.

# data[].attributes.body
Arculatot a projektnek: vonzóbb a diákoknak.

Kérdezéstechnikák áttekintése

teafilterek  csoportalakításhoz

irodalmi körök - szere

# data[].attributes.body
Az alábbi szempontokból segített ez a modul átgondolnom a tanulók önálló munkavégzésének kérdését és a differenciált oktatás szerepét…

Örülök, hogy ezen a modulon belül részletesebben megismerkedhettem a tanulók önálló munkavégzésével és a differenciálással kapcsolatos kérdésekkel. Olyan ismereteket szerezhettem, amelyeket a projekten túl is hasznosíthatok majd.
A tanulók önálló munkavégzésének támogatását a modulok "elvégzése" után sokkal fontosabbnak gondolom, mint azelőtt. Úgy látom ez nagy szerepet játszik az élethosszig tartó tanulásban...
Felfigyeltem azonban a mai kurzus során arra is, hogy még mindig nem gondolkodom elég "digitálisan". Nem azért, mert nem ismerek elég alkalmazást, hanem mert elsősorban digitális eszközök nélkül képzelem el a feladatokat. Megvagyok győződve arról, hogy a digitális eszközöket fontos bevonni az oktatásba, ugyanakkor folyton bennem van a kérdés, hogy az adott feladatot, hogyan lehetne megoldani IKT-eszközök nélkül, mivel még mindig nincs minden iskolában lehetőség erre. A projektem kidolgozása során figyelni fogok a "digitális gondolkodásra".
(Meglepően tapasztaltam, mikor a bejegyzéshez illusztrációt kerestem, hogy az online gondolkodás fogalma létezik, bár nem azt jelenti, mint amire én a bejegyzésemben gondolok. :) )

# data[].attributes.body
A minták segítségével megkönnyítjük a diákok munkáját: könnyebben koncentrálnak a tartalomra, nem kell a feladat formai részével foglalkozzanak.
Szerintem a sablonok használatát csak lehetőségként, nem kötelezettségként kell felfogni, a sablonok ugyanis nem adnak lehetőséget a saját ötletek, a kreativitás kibontakoztatására.
A megtekintett sablonok közül a Szereplők jellemzéséhez készített Venn-diagrammot tudnám hasznosítani a saját projektemben. A diákok meghatározott ideig megfigyelnének egy általuk választott személyt és saját magukat. A feladat ebből az lenne, hogy min. 10-10 kiválasztott szót vagy kifejezést Venn-diagrammon kellene ábrázolni: Mi az, amit csak a tanuló használ, mi az, amit a megfigyelt személy, és mi az, amit mindketten használnak spontán beszéd során?

# data[].attributes.body
Vakszöveg, ha ki kell tölteni helyeket, pl. mintákban, sablonokban.

# data[].attributes.body
Fontos: A nyelvtanulást segítő tanulási környezet kialakítása.

Feldolgozható bemeneti adatok:
Új nyelv tanulása során a tanulók tárgyi tudásának fejlődéséhez elengedhetetlen oktatási komponens az úgynevezett comprehensible input, azaz „feldolgozható bemeneti adatok”. Ez azt jelenti, hogy a tanulók számára olyan nyelvi tartalmakhoz kell hozzáférést biztosítani, amelyek éppen csak egy kicsivel nehezebbek a számukra már könnyen érthető szintnél (Krashen, 1981). A tanárok a következő stratégiák segítségével igazíthatják kommunikációjukat a tanulók nyelvtudásához (Echevarria és Graves, 1998, NWREL, 2003):

A tanulási célkitűzések összegzése a tanulók számára.

Természetes, de kicsit lassabb beszédtempó kialakítása.

Rövidebb, egyszerűbb szerkezetű mondatok használata.

Gyakori beszédszünet, amely alatt a tanulók feldolgozhatják a mondottakat.

Következetes szóhasználat.

Szólások és a szleng kerülése.

Az információk megfelelő mértékű elismétlése.

Gesztusok és testbeszéd alkalmazása a mondottak alátámasztására és

illusztrálására.

Következetes jelzések és gyakorlat kialakítása a tanórai folyamatok irányításához.

Az információk többféle formában, például szóban, a táblán, illetve nyomtatottmunkalapokon keresztül történő közlése.

A megértés ellenőrzése célzott kérdésekkel az olyan általánosak helyett, mint példáulaz „Érted?”.

Odafigyelés a tanuló testbeszédére és arckifejezéseire az esetleges összezavarodás vagy kérdezési szándék felismeréséhez.

# data[].attributes.body
A feladat kapcsán sikerült jobban átlátnom a szakirodalmak által is megkülönböztetett tanulási módszereket. Ezek nagy részével már találkoztam, de nagyon hasznosnak találtam azt a táblázatot, ami a különböző tanulási stílusokhoz illő feladatokat gyűjtött össze egy adott tananyag feldolgozásához.
Szerintem nagyon fontos, hogy figyelembe vegyük a különböző tanulási stílusokat, ugyanakkor az is fontos, hogy az adott diák ne csak a saját tanulási stílusához illő feladatokban vegyen részt, hanem támogassuk más készségek erősítésében, más tanulási stílusok megismerésében is.

VAK tanulási stílusok:

Vizuális: Képek, videók, ábrák, diagramok, grafikonok, modellek
Auditív: Előadás, hangfelvétel, történetmondás, zene, verbalizáció, kérdezés
Kinesztetikus: Színjátszás, szerepjáték, mozgásos feladatok, kézzel fogható produktumok készítése

# data[].attributes.body
Javaslat: A BeeTheBest alkalmazás is olyan, mint a ClassDojo, csak magyar fejlesztés, ezért jobb lehet, ha nem minden diák tud angolul.

# data[].attributes.body
Az alábbi szempontokból segített ez a modul átgondolnom a tanulóközpontú értékelés kérdését...

A modul rávilágított arra, hogy a hatékony, fejlesztő társ- és önértékeléshez nem elég ehhez kapcsolódó kérdőíveket, feladatokat adni a diákoknak. Fontos, hogy tisztában legyenek az értékelés lényegével, és felismerjék, hogy egy személy által készített produktum értékelése és egy személy értékelése nem ugyanazt jelenti.
Emellett az anonim értékelési lehetőségeket is egy kicsit más fényben látom a modul első feladata óta. Bár névtelenül mindenki bátrabban írja le véleményét és meglátásait, csak akkor érdemes ilyen értékelési módot választanunk, ha tanárként tisztában vagyunk az osztály kapcsolatrendszerével, vagy éppen le tudjuk ellenőrizni, hogy ki kinek írja az értékelést, nehogy sérelmek keletkezzenek...
A modul segítségével a projektterv értélési idővonalának lényegét és megírásának módját is sikerült jobban megértenem.
Érdekes feladat volt az is, hogy a korábban elkészített mintát kellett értékelnünk. Rájöttem, hogy nem is felel meg a tanulói mintám minden fontos kritériumnak, habár az elkészítésekor még azt gondoltam. Igaz egyébként az is, hogy ez a tanulói minta, amelyet elkészítettem, a projektnek csak egy nagyon kicsi, nem a legjelentősebb részét képzi. Ezzel kapcsolatban legalább megtapasztaltam azt, hogy a kis feladatok is kaphatnak ugyanolyan szempontrendszert, ellenőrzőlistát, hiszen akármilyen kicsi, valamilyen szerepe akkor is van a projektben. (Bár a projekttervemben még mindig nem derült ki, hogy mi ez a szerep, ezt minél előbb pótolnom kell...)

# data[].attributes.body
Vannak még hiányosságai bőven, de ez csak annak köszönhetp, hogy a rengeteget ötletet még nem sikerült teljesen összeállítanom a fejemben... :)
https://docs.google.com/document/d/1u7Z6lvm9YWAzPx0CyN25Sv2wUuLAzv3_1RuwnSoH8WA/edit?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Egy másik projekt értékelési tervének áttekintése

# data[].attributes.subject
Egy másik projekt értékelési tervének áttekintése

# data[].attributes.body
Benedekné Fekete Hajnalka versbebújó c. projektjének értékelési tervét tekintettem meg.

Az itt látható értékelési módszerek közül melyik lenne a legfontosabb nekünk és tanulóinknak?

Az I-K-T-táblázat nem csak ebben, hanem idősebb korosztálynak szánt projekttervben is láttam, ezért nagyon megtetszett. Egyszerű módja annak, hogy felmérjük a diákok előzetes tudását. Viszont biztosan nem csak kitöltetném és beszedném a táblázatokat, hanem a kitöltés után a diákok a többlépcsős interjúnak is nevezett technikával megoszthatnák egymással elvárásaikat, majd közös megbeszélés során is elmondhatnák a hallottakat, hogy a csoport/osztály minden tagja és a tanár is megismerhesse az elvárásokat, korábbi ismereteket. A saját projektem során mindenképpen nagy hangsúlyt kell fektetnem az előzetes tudás felmérésére, hiszen egy olyan témáról van szó, amelynek terminusaival már több tantárgy által is, itt-ott találkozhattak a diákok.

Milyen információkkal szolgálna saját magunk és tanulóink számára, ha ezeket az értékelési módszereket alkalmaznánk?

Az I-K-T-táblázat használata a diákoknak mindenképpen azt sugallja, hogy fontos a tudásuk és a véleményük, valamint számít, hogy mit szeretnének tanulni. A tanárnak pedig jó látni a diákok korábbi ismereteit és elvárásait, hiszen ezek alapján pontosíthatja, módosíthatj az órák menetét.

Hogyan járulhatnak hozzá ezen értékelési módszerek ahhoz, hogy a tanulók önálló, a többiekkel jól együttműködni képes tanulókká váljanak?

A tanulási napló vezetése, akár papír alapon, akár online felületen, valamint az önértékelő lapok, ellenőrző lapok folyamatos használata mindenképpen segíti az önálló tanulóvá válást. Ha pedig lehetőséget adunk a kérdések és ötletek közös megbeszélésére, valamint csoportmunkákat is alkalmazunk, akkor láthatóvá válik, hogy nem csak az egyéni tanulás fontos.

Hogyan mérik fel az egyes értékelési módszerek a magasabb szintű gondolkodást, a 21. századi készségeket és azt, hogy a tanuló milyen mértékben képes megválaszolni a tananyag célrendszerét kifejtő kérdéseket?

Azok az értékelési módszerek, amelyek során a diákok egymás vagy saját maguk munkáját kell véleményezzék, a kritikus gondolkodás és a kommunikáció mindenképpen megjelenik/fejleszthető.

Milyen útmutatással segíthetjük a tanulókat abban, hogy az értékelést eredményesen hasznosítsák?

Tisztázzuk a diákokkal, hogy az értékelés, akár társaktól, akár tanártól kapott, a fejlődést szolgálja, lehetőséget ad a munkák finomításásra, az eredmények/teljesítmény javítására.

# data[].attributes.body
Projektet még nem vihettem végig egy csoporttal sem, mivel még nem tanítok, az értékelést ezért hasonló tanítási helyzetekre vonatkoztatva próbáltam megválaszolni. Emellett a "hogy csinálnám ha..." kérdést tartottam még szem előtt.

# data[].attributes.body
A projekt alapú tanegységek értékelését úgy kell megtervezni, hogy:

többféle értékelési stratégiát alkalmazzunk

az értékelés beépüljön a teljes tanulási ciklusba

a projekt fontos célkitűzéseit értékeljük

bevonjuk a tanulókat az értékelési folyamatba

A tanárnak a következőket kell a tanulók számára biztosítania ahhoz, hogy bevonja őket az értékelési folyamatba:

előre tisztázott szempontokat

a jó minőségű munka modelljeit és irányelveit

lehetőséget saját haladásuk nyomon követésére

módszereket, amelyekkel a tanulók konstruktív visszacsatolást adhatnak társaiknak, és a társaiktól kapott visszacsatolást felhasználhatják, hogy javítsanak munkájukon

időt arra, hogy a munkafolyamatra és az eredményekre reflektáljanak, és javítsák azokat

támogatást az új tanulási célok kitűzéséhez

# data[].attributes.headline
Az alap-, a projektszintű és a tartalmi kérdések 

# data[].attributes.subject
Az alap-, a projektszintű és a tartalmi kérdések 

# data[].attributes.body
A kérdéseket eddig csak az először felmerült projektöltelem kapcsán fogalmaztam meg, ezért ismét átnéztem az alap-, a projektszintű és a tartalmi kérdésekről kapcsolatos tudnivalókat, hogy a jelenlegi projektemhez pontosabban ki tudjam őket fejteni:

Az alapkérdések nagyívű, kifejtett választ igénylő kérdések, amelyek átfogó gondolatokra és időtálló fogalmakra kérdeznek rá. Az alapkérdések gyakran átlépik a tudományágak határait, és rávezetik a tanulókat a tantárgyak közti kapcsolatokra.

A projektszintű kérdések egy adott projekthez kötődnek, és segítik az alapkérdés kifejtését. A projektszintű kérdések szintén kifejtett választ igénylő kérdések, amelyek segítik a tanulókat annak bemutatásában, hogy mennyire értették meg a projekt alapfogalmait.

A tartalmi kérdések tényalapú, konkrét kérdések, amelyekre korlátozott számú helyes választ lehet adni. A tartalmi kérdések leggyakrabban definíciókra kérdeznek rá, azonosításokat kérnek, és általánosságban információkat hívnak elő – hasonlóan a tipikus dolgozatkérdésekhez. A tartalmi kérdések az alap- és a projektszintű kérdések fontos kiegészítői.

# data[].attributes.body
A kurzus első feladata, hogy előzetesen tájékozódjunk a projektpedagógiáról. Az egyetemi tanulmányaim során már lehetőségem volt részt venni egy szemináriumon, amely maga egy projekt volt, ugyanis a projekt végig kísérte az egész félévet. Ott azonban hallgatóként nem szervezője, hanem résztvevője voltam a projektnek. Már ekkor nagyon szimpatikusnak találtam a projektmódszert, ezért elkezdett érdekelni, hogy saját szaktárgyaimra (magyar és német) vonatkoztatva, milyen tananyagokat és hogyan lehetne projektként megvalósítani. Az előzetes tájékozódáshoz megadott internetes oldalak, anyagok hatására még jobban fellelkesültem a téma iránt. Bevallom, nem gondoltam volna, hogy ilyen sok már megvalósított projekttervről lehet olvasni az interneten. Hosszas böngészés után a következő elemeket szeretném kiemelni az előzetes tájékozódásom kapcsán. Először a digitalistemahet.hu oldalon böngészve tetszett meg két projektterv is. Az egyikről a Tempus Közalapítvány oldalára való regisztráció, míg a másikról az IKT Műhely 2014 oldalának meglátogatása után olvashattam részletesebben.

Elsőként egy József Attila költészetét feldolgozó projektterv keltette fel az érdeklődésemet, amely a 11-14 éves korosztályt célozza meg. Címe: József Attila és én. Legfőképpen arra voltam kíváncsi, hogyan próbálja meg a projekt közelebb vinni József Attila költészetét ehhez a korosztályhoz. A hat tanórára tervezett projekt nagyon kreatív megoldásokat kínál a téma feldolgozására, nem mellesleg szem előtt tartja, hogy a téma a gyerekek számára izgalmas, figyelemfelkeltő módon kerüljön feldolgozásra, hogy az év vége közeledtének hangulata se vonja el figyelmüket az új ismeretek megszerzésétől.
A következő linken lehet tájékozódni a projektről: http://digitalistemahet.hu/tudasbazis/gyakorlat/jozsef-attila-es-en-digitalis-modszertar
Hogy látókörömet bővítsem, nem csak saját szaktárgyamhoz kapcsolódó projektterveket kerestem. Így találtam rá  Tóth Éva által készített VintAGED nevű projektre  (http://digitalistemahet.hu/tudasbazis/gyakorlat/vintaged-ikt-muhely), amely arra is rámutat, hogy egy projekt segítségével szociálisan hátrányos helyzetű, alapvetően motiválatlan diákok érdeklődését is fel lehet kelteni. Nagyon szimpatikusnak tartom az értékelési módot, amely a József Attila és én c. projekthez hasonlóan a gamification elvét alkalmazza.

Az IKT Műhely 2014 oldalán bemutató videók is találhatók az egyes projektekhez kapcsolódóan. Ezek közül a Nyugat 2.0 című projekt bemutatása fogott meg a leginkább: http://www.sulinet.hu/iktmuhely_2014/docs/nm-film.html. A videó segítségével újat is tanultam, ugyanis eddig nem ismertem a fakebbok nevű alkalmazást, amely kifejezetten fiktív személyek facebook-oldalának létrehozására alkalmas.

A Debreceni Egyetem tanárszakos hallgatóival készült interjúi közül A tolerancia kérdése Németországban című projekt kapcsán készült interjút olvastam el: http://hirmagazin.sulinet.hu/hu/pedagogia/projektportfolio-a-tolerancia-nemetorszagban. Azért is választottam ezt, mert kíváncsi voltam, hogy miként néz ki egy nyelvórára tervezett projekt. Az interjú kapcsán tájékozódhattam a számomra eddig ismeretlen TeamUp nevű program nyújtotta lehetőségekről is.

Az előzetes tájékozódás feladatát nagyon izgalmasnak találtam, emellett rövid idő alatt rengeteg új információra tettem szert, amelyek egyben saját ötlettáramat is bővítették jövőbeli pedagógusi pályámra nézve.

# data[].attributes.body
Meglepődve vettem észre a napokban, hogy elfelejtettem egy Padlet-bejegyzésben összegyűjteni a projektemhez szükséges segédanyagokat. Tulajdonképpen már összegyűjtöttem őket, csak bejegyzés formájában még nem soroltam fel magamnak.
Néhány könyv:
- Besnyi Szabolcs és Nagy Gábor Mápó: A játék nem játék
- Balázs Géza: Magyar nyelv
- Fráter Adrienne: Magyar nyelv a középsikolások számára 12. (Mozaik Kiadó, 2012)
- Fráter Adrienne: Magyar nyelv a középiskolások számára 10.
- Antalné-Rátz: Magyar nyelv és kommunikáció tankönyv a 11-12. évfolyam számára

Egyéb segítség:
- http://ofi.hu/sites/default/files/attachments/nt_17337_magyar_nyelv_11_tanmenet.pdf
- http://geolingua.elte.hu/index_hu.html
-http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=270

Órai felhasználásra pl.:
http://erdely2010.blog.hu/2010/05/16/szekely_nyelvjaras_quimby_koncert_1

A segédanyagok tára persze folyamatosan bővül, mégis azt hiszem, hogy ezek azok a fő elemek, amelyek segítenek nekem a projekt felépítésében, hogy az valóban az iskolai, tankönyvi követelményeknek megfelelő legyen.

# data[].attributes.body
Hogyan alkalmazható a leghatékonyabban a technológia a tanulók tanulási folyamatának támogatására és az elsajátított tudás értékelésére?

Az tanulói minta kapcsán elgondolkodtam azon, hogy az általam elkészített Quizlet-feladat vajon mennyire szolgálja a tanulási folyamat támogatását. Ebből a szempontból úgy gondolom, hogy egy szakértői mozaik technikájával feldolgozott tájékoztató anyag a szleng fogalmáról és jellemzőiről, amelyet a kis csoportok egy közös gondolattérkép segítségével összegeznek (mindmondo), az jobban megfelelt volna a tanulói minta kritériumainak. Ennek ellenére a Quizlet használata egy tanulási lehetőséget mutat a diákoknak, amelyet ha megtanulnak kezelni, később is hasznát veszik, pl. nyelvórákon, definíciók tanulásakor. A feladat nehézsége talán éppen az, hogy a magyarázat csak néhány szóból állhat, hogy azt a tesztfeladatokban könnyen és gyorsan le lehessen írni. Emellett elgondolkodhatnak a diákok azon is, hogy a szleng szavakat nem érti meg mindenki, hiszen ezen sokszor egy adott közösségre, csoportra jellemző csak. Az idősebb korosztály pedig még inkább nem érti a fiatalok nyelvhasználatát, ami kapcsán elmagyarázhatjuk, hogy a szleng folyton változik. Talán az lenne a legjobb, ha a fentebb említett gondolattérképes feladatot követné a Quizlet segítségével elkészítendő feladat, mert akkorra már kapnak egy képet a szleng jelentéséről. A Quizletben elkészítendő feladat viszont egy kis kutatással is járhat, hiszen sokszor előfordul, hogy használunk egy szót, de pontosan nem tudjuk leírni a jelentését.
A feladat készítése során sikerült jobban megértenem, hogy miként lehet egy feladatot 21.  századi készségekkel összekötni, valamint szorosan a tananyaghoz is kapcsolni. A modul végére több feladat is eszembe jutott, amelyeket a projekthez fel tudnék használni, ezeket még ki kell dolgoznom...

# data[].attributes.headline
Rómeó és Júlia c. projekt tanulói mintája

# data[].attributes.subject
Rómeó és Júlia c. projekt tanulói mintája

# data[].attributes.body
Milyen 21. századi készségeket mutat be a tanulói minta?
- Eredeti gondolkodás és találékonyság a munka során
- Az információk rendszerezése, elemzése és összegzése a problémamegoldás és a
válaszok megtalálása érdekében.
-Gondolatok és ötletek világos és hatékony kifejtése szóban és írásban.
- Hozzáférés az információkhoz eredményes és hatékony módon, az adatok hozzáértő és kritikai értékelése, pontos és kreatív információhasználat az aktuális probléma megoldásához.
- Az információkhoz való hozzáférés és az információhasználat erkölcsi/jogi
kérdéseinek alapvető megértése.

c. Hogyan képes az általunk választott technológia támogatni a tanulót a tanulásban, eredményességének növelésében, kreativitásának fejlesztésében?
A ppt-t nem tartom túlságosan támogató eszköznek, bár a felépítéséhez szükséges némi kreativitást, hogy az unalmas diasorok is izgalmasak legyenek. Viszont rengeteg szöveget tartalmaznak a tanulói ppt diái. Bár részben indokoltnak találom, hiszen a közönség egyértelműen láthatja a Mit ne csináljon? és Mit csináljon? kérdésekre adott válaszokat. Ugyanakkor sokkal jobban támogatta volna a tanulást, ha éppen az a lényeg, hogy a rengeteg információt sokkal inkább szóban adják elő. Hogy a tanulságot és a tanácsokat ne feledjék el a szülők, készülhetett volna egy brossúra is, amely a tanácsokat tartalmazza.

# data[].attributes.headline
A tanulók segítése a projektalapú tanórához való alkalmazkodáshoz

# data[].attributes.subject
A tanulók segítése a projektalapú tanórához való alkalmazkodáshoz

# data[].attributes.body
Sok tanuló számára nehézséget jelent, hogy az alapvetően az információ befogadásából, zárt kérdések megválaszolásából, feladatlapok kitöltéséből, dolgozatírásból álló frontális tanóra helyzetéből kilépve olyan tanórán vesz részt, ahol elgondolkodtató kérdésekkel, életszerű feladatokkal és sokszínű értékelési rendszerekkel szembesül. „Azok a tanulók, akik eddig csendes résztvevői és álmos szemlélői voltak az órának, zokon vehetik, hogy keményebben kell dolgozni, különösen, ha a többi tárgyból is a passzív tanulási szerepek képezik a normát.” (Black & William, 1998).

A projektalapú szemléletmódok figyelembe veszik a tanulók egyéni érdeklődési területeit és szükségleteit. A projektekben a tanulóknak döntéseket kell hozniuk a tartalom, a folyamat és a végeredmény kapcsán. A projektekben a tanulók alaposabban elmerülnek az egyes témakörökben, új készségeket próbálnak ki, vagy a már meglévő készségeket hasznosítják, így az általuk kialakított végeredmény, bemutató az egyéniségüket tükrözi. A projektekben a tanulóknak döntéseket kell hozni, együtt kell működni másokkal, kezdeményezni kell és nyilvános prezentációkat kell tartani - ezek első pillantásra kihívást jelenthetnek a tanulók számára.

# data[].attributes.body
Az alábbi szempontokból segített ez a modul átgondolnom az internetnek a tanulóim tanulási folyamatára tett hatását...
Ez a modul felhívta a figyelmemet arra a fontos szempontra, hogy az internet, az internetes alkalmazások használata mindig valamilyen konkrét tanulási célt vagy eredményt kell szem előtt tartson, vagyis nem csak azért kell az internet adta lehetőségeket kihasználni, mert az modern, menő és szeretik a gyerekek. Szerintem a lehetőségeket megfelelően alkalmazva nagy szerepet tölthet be az internet a tanulási folyamatban. Pl. megtanulhatnak olyan felületeket használni a diákok, amelyek segítségével a csoportmunkát szervezhetik, közösen tervezhetik, valamint kommunikálhatnak is egymással egyszerre, így áthidalva azt a problémát, ha a csoporttagok iskolán kívül nem tudnak személyesen találkozni. Fontos tehát szem előtt tartani, hogy az internetes eszközök használata is hozzájáruljon a 21. századi készségek fejlesztéséhez.
A modul alatt több olyan applikációval is megismerkedtem, amelyeket eddig még nem próbáltam, valamint olyan eszközök tanulási folyamatba való beépíthetőségére is felhívták a figyelmemet, amelyeket rendszeresen használok, csak eddig nem gondoltam azok osztálytermi felhasználására.

# data[].attributes.body
Csak iskoláknak, tanároknak. Feladatokat nyújthatnak be online a diákok, valamint az értékelt változatot vissza is küldheti a tanár.
Minden a google drive-ba mentődik el.

# data[].attributes.body
Wikiket, együtt szerkesztett oldalakat lehet létrehozni. Közös honlap szerkesztése

# data[].attributes.body
https://trello.com/
Szervezéshez ajánlott. Teendők felírása kártyákra, azok megosztása.
To do list
Többen is szerkeszthetik

# data[].attributes.body
Nagyon szép infografikákat lehet készíteni.
https://www.canva.com/

# data[].attributes.body
Gondolattérkép készítésére.
https://www.mindomo.com/hu/
Nagyon jó! :)

# data[].attributes.body
Könyvjelző-mentő oldal, alkalmazás.
http://www.symbaloo.com/home/mix/13eOcMZU9A
--> bookmarker add on for browser

https://del.icio.us/ - több lehetőség, mint a symbaloon

# data[].attributes.body
Lehetünk szerzőnk. Aki felhasználja, nevezzen meg.
Neved meg!
Nevezd meg! - Így add tovább!
Nevezd meg! - Ne változtasd!
Képek vagy zene felhasználására: pl.: Flickr, Pixaboy (szigorúbb kritériumok), Jamando Music - zenét jogtisztán

# data[].attributes.body
Változott a projektem témája. Új téma: Nyelv és társadalom.

a. A projekt mely részében végeznek kutatást a tanulók?

A projektet végigkíséri egy feladat, melyben a diákok megfigyelést végeznek. Úgy gondolom, a megfigyelés a kutatásnak egy fontos eleme. A diákok kiválasztanak az iskolai környezetből egy személyt, akit a projekt során megfigyelnek. Megfigyelési szempont: Mi az illető "szavajárása". Tehát az idolektus vizsgálata történik meg. A projekt ideje alatt a megfigyelések által elkészül egy gyűjtemény, amely a megfigyelt illető jellegzetes, gyakran használt kifejezéseit, szavait tartalmazza. Szempont lehet az is, hogy a különböző szituációkban milyen szavak, kifejezések kerülnek előtérbe. A projekt végén minden diák bemutatja a megfigyelt személy "szótárát", a nélkül, hogy elmondanák a megfigyelt személy nevét. A többiek feladata kitalálni, hogy kiről van szó.
A feladatok között szótárakban, lexikonokban, interneten is kell keresniük, ami szintén egyfajta kutatást jelentene.

b. A projekt során mikor lehetne a diákok tanulási folyamatát erősíteni a többiekkel való kommunikáció segítségével?

A téma felvezetésénél, önálló, pontosabb csoportos témafeldolgozó részeknél alkalmaznám a szakértői mozaik nevű technikát, ami a segíti a többiekkel való kommunikációt. A projekt során minden óra végén tartanánk beszélgető köröket, ahol  az egész osztály körben ülve tanári kérdések segítségével kifejtheti aktuális élményeit, problémáit, így nem csak csoportokon belül, hanem csoportok között is történne kommunikáció, ami a csoportok munkáját is támogathatja a tapasztalatok kicserélése által.

c. A projektben hol lehetne hasznos az együttműködés?

Az együttműködési készséget határozottan fejlesztené az, hogy az első órán kialakított csoportok a projekt végéig együtt kell dolgozzanak, természetesen megosztott feladatokkal, hogy egymásra is legyenek utalva, ne történhessen meg, hogy csak egy ember dolgozik. Emellett a szakértői mozaik, valamint a három megy egy marad nevű technikákat alkalmazva is előtérbe kerülne az együttműködés valamint a felelősségvállalás, hiszen az egyes diákokon múlik, hogy mennyire tudják átadni társaiknak a megszerzett ismereteket.

d. Hogyan biztosíthatjuk, hogy a tanulók problémamegoldó stratégiákat használjanak a teljes projekt folyamán?

Problémák mindig előkerülnek, hiszen ritka az olyan csoportmuka, amelyben a tagok között teljes az egyetértés. A problémamegoldó készségek fejlesztését jól szolgálhatják a beszélgető körök, ahol a csoportok egymásnak is tanácsot adhatnak a problémák megoldására, valamint a folyamatos társ- és önértékelés is segíti a problémamegoldásban.

# data[].attributes.body
Az alábbi szempontokból segített ez a modul átgondolnom a követelmények, a tananyag célrendszerét kifejtő kérdések vagy a formatív értékelés alkalmazását...
A célrendszer kifejtését segítő kérdések kapcsán rájöttem, hogy az alapkérdés megfogalmazása korentsem olyan könnyű, mint gondoltam. A mintakérdések megbeszélése után azt hittem, hogy egyértelműen meg tudom különböztetni a jó és a rossz alapkérdést. Az eduPadon folytatton közös munka során azonban kiderült, hogy ez a feladat mégsem olyan egyszerű. Ezt még gyakorolnom kell... A követelmények beépítésének módja sokkal átláthatóbb lett számomra. Talán azért sem tudtam befejezni az erre vonatkozó feladatot, mert túlságosan is elmélyedtem a kerettanterv tanulmányozásában.
A formatív értékelés kapcsán megfigyeltem, hogy engem nagyon zavar az értékelés szó, mert az előzetes tudás felmérésére vonatkozó kis feladatokat, gyakorlatokat magamtól nem nevezném értékelésnek...

# data[].attributes.body
Kérdés= Kiindulópont a diákoknak
Alapkérdés: Hogyan hat ránk az irodalom?
Projektkérdés: Számodra mit jelent az irodalom? Hogyan hatottak rád Luise Rinser történetei?
Tartalmi kérdés: Mik az irodalmi szöveg jellemzői?

- kollaboratív jegyzetelés - edupad, jó lehetőség előzetes tudás felmérésére

# data[].attributes.body
A feladatra rendelkezésre álló idő számomra nem volt elég. Otthon befejezni!

# data[].attributes.body
1. Mi a tanfolyam során elkészítendő projekt témája?

A téma egy német 20. századi írónő, Luise Rinser 3 rövidtörténetének (Kurzgeschichten) feldolgozása, ezáltal a szövegértés és a szövegalkotás fejlesztése, amely készségek akár az érettségire, akár egy nyelvvizsgára, akár a kommunikációs készségek fejlesztésére nézve elengedhetetlenek. A szövegek bár a 2. világháború után keletkeztek 1947-ben és 1948-ban, ma is ugyanolyan aktualitással bírnak.

1. Hogyan fog a projektünk kapcsolódni a valósághoz?

A szövegek bár a 2. világháború után keletkeztek 1947-ben és 1948-ban, ma is ugyanolyan aktualitással bírnak.

Mindhárom történet különböző témákat, problémákat érint. A Die kleine Frau Marbel c. történet egy idősotthonban lakó hölgyről szól, aki segíteni akar az éhező embereknek azzal, hogy a számára felesleges ételt kiviszi az utcára és a rászorulóknak adja. Az emberek viszont bizonytalok egymással szemben. Senki nem fogadja el a segít, még az sem, aki nyilvánvalóan rászorul. Az emberi kapcsolatok, az emberek közötti kommunikáció és a szociális érzékenység problémájával ma is találkoznak a diákok a mindennapok során. A Die rote Katze c. történet egy kamasz fiúról szól, aki megöl egy macskát, mert nem bírja elnézni, hogy a macska a családja számára rendelkezésre álló kevés ételből is eszik. Az agresszió okairól és feldolgozásáról kiválóan lehet beszélgetni a mű kapcsán. A harmadik történet (Ein alter Mann stirbt) egy házaspár életét mutatja be, akik bár alig beszélnek egymással és láthatólag nem boldogok, mégsem gondolnak a válásra. A házasság, a válás kérdése rendkívül fontos téma szerintem a középiskolás korosztály számára, főleg, hogy manapság sokan élnek patchwork-családokban.

1. Hogyan építhetnénk bele a technológiai eszközök használatát?

A technológiai eszközök használatát beépíthetnénk pl. a Quizlet nevű alkalmazás használatával, a diákok így maguknak készíthetnének szókártyákat a számukra eddig ismeretlen szavakból, hiszen a szókincsbővítés fontos célja az idegennyelvi óráknak. A tanulási napló által megismerhetnének online ingyenes blogfelületeket is...

1. Milyen projektforgatókönyvre gondolunk? Mi a projekt átfogó jellemzője vagy alapgondolata?

A projekt alapgondolata, hogy irodalmi szövegeken keresztül kerül bemutatásra, hogy a nyelvtudás nem csak a tanórákon és a nyelvvizsga megszerzéséig alkalmazható, hiszen nem mindenki fog nyelvvészettel foglalkozni a középiskolai tanulmányai során. az irodalmi szövegek kapcsán gyakorlati írásbeliségre is sor kerül, pl. egy hír, egy kommentár beadása által...

1. Milyen szerepe lesz a tanulóknak, és milyen feladatokat fognak végrehajtani?

Feladatok pl.: sajtószövegek, levelek írása, vitakörök szervezése
(A hiányos részeket később még részletezem.)

# data[].attributes.body
Ez a modul a következő módokon késztetett gondolkodásra a pedagógiai tervező szerepemet illetően...
Elgondolkoztam azon, hogy egyáltalán nem elég egy szimpatikus téma ahhoz, hogy abból projektet készítsek. Fontos, hogy további kérdéseket, célokat fogalmazzak meg és arra is gondoljak, hogy milyen produktumokat készíthetnének a diákok a témához kapcsolódóan, hogyan lehetne az adott témát a mindennapi életre vonatkoztatni anélkül, hogy a tantervi követelményeket figyelmen kívül hagynánk.  Éppen ezért több táma/tananyag projekt általi feldolgozási is megfordult a fejemben. Végül úgy döntöttem, hogy egy német nyelvórára szeretnék projektet tervezni 11-12. évfolyamos diákok számára.
Kérdésként azonban még mindig felmerül bennem, hogy mi történik egy projekttel, ha időközben problémák merülnek fel: a diákok mégsem olyan tempóban dolgoznak, mint ahogy azt vártuk, nem értik meg igazán a feladatot vagy egyéb körülmények befolyásolják az aktivitásukat, mint pl. egy esős nap, vagy, hogy aznap több témazárót is írnak. Természetesen a figyelem felkeltésében és fenntartásában, a motiválásban, az instrukciók egyértelmű megfogalmazásában a sikerességet illetően a tanárnak van a legnagyobb szerepe, de egy kíváló tanárnál is előfordulhatnak hibák. A projekt pedig éppen egy olyan műfaj, amely szigorú tervet követ, minden egyes lépésre megszabott idő áll rendelkezésre, határidők vannak.
Éppen emiatt felmerült még bennem az is, hogy a diákoknak mennyire részletes tájékoztatót érdemes adni a projekt menetéről. Hiszen, ha jelentős változtatások történnek és elcsúszik a projekt menete, akár felkészületlennek is tűnhet a tanár a diák szemében.

A reflexióról azt gondolom, hogy fontos lenne a mindennapi tanulás részévé tenni, hiszen egy iskolai napunk, vagy csak egy tanóra néhány mondatos összefoglalásából, kiértékeléséből is rengeteget tanulhat saját magáról az ember. Így a diákok is jobban megismerhetik magukat, valamint nem csak a tanártől kapnak visszajelzést a munkájukat illetően, hanem saját magukat is értékelhetik. Egy tanulói naplóra vetett pillantás pedig a tanárnak is rendkívüli segítséget, visszajelzést jelenthet.

# data[].attributes.body
Követelményekhez kapcsolódás: szövegértési és szövegalkotási készségek fejlesztése

# data[].attributes.body
A projektek meghatározott, fontos pedagógiai célokat szolgálnak. A projektek nem szórakozásra szolgálnak, nem az „igazi” tananyag kiegészítései, és nem is csupán egy általános témát átfogó feladatok. A projektalapú tantervet olyan fontos kérdések határozzák meg, amelyek a tartalmi követelményeket és a magasabb szintű gondolkodási készségeket a valós élet céljaihoz kötik. A tanulók gyakran valós életbeli szerepeket töltenek be, és felelősségteljes feladatokat kell teljesíteniük.

# data[].attributes.body
Olvasónapló egy szereplő szemszögéből.

# data[].attributes.body
Egyszer feltétlenül ki kell próbáljam! Jó visszajelzést adna arról, hogy mennyire érthetően, követhetően magyarázok.

# data[].attributes.body
A tervezési folyamat lépései közül biztosan fejlődnöm kell még a kérdések felvetésében, nem csak a magamnak, a projekt céljait összefoglaló kérdések megfogalmazásában, hanem a diákoknak is felvetendő kérdések megfogalmazásában, hiszen az egy nagyon fontos pont. A célok meghatározásáról és a 21. századi készségeket támogató eszközök alkalmazáról viszont úgy gondolom, elég sokat tudok.

# data[].attributes.body
„A tanulók, korosztálytól függetlenül, sokkal motiváltabbak, ha látják, hogy hasznos, amit tanulnak, és ha az információk felhasználásával másokra hatást gyakorolhatnak – különösképpen a saját közösségükre” (McCombs, 1996; Pintrich & Schunk, 1996, idézi Bransford et al., 2000, 61. o.).

# data[].attributes.body
Elsősorban azért jelentkeztem a kurzusra, mert szeretnék olyan tanárrá válni, aki a modern technikai eszközöket hatékonyan tudja alkalmazni, ennek segítségével élmény alapú órákat tud tartani. Szerintem a sikeres tanulás, a készségek fejlesztése csak jó hangulatú tanórai környezetben valósulhat meg, ahol a diákok érdeklődőek és motiváltak. Természetesen ehhez nagyon felkészült kell legyen a tanár. A projektpedsgógiát egy nagyon jó lehetőségnek tartom arra, hogy a megszokott és unalmas iskolai tanórák kereteiből kilépve kreatív módon, közelebb vigyuk az egyes tananyagokat, ismereteket a tanulókhoz. A kurzus során szeretném jobban megismerni az értékelési módszereket, valamint szeretném elmélyíteni a következetesen felépített projekt tervezésének a módját. Célom az is, hogy a kurzus végére még nagyobb kedvem legyen projekttervek készítésére, így olyan projekteket készítsek, melyek a tanítás során már csak elő kell vegyek a tarsolyomból. :)
Ami nagyon fontos számomra, hogy digitális eszközök hiányában, vagy csak kevés IKT-eszközzel rendelkezó tanórákon, iskolákban is képes legyek a projektpedagógia elvével projekteket felépíteni, hiszen nem feltétlen egy elit, nagyvárosi iskolában képzelem el pedagógusi pályámat, ahol minden a tanárok és diákok rendelkezésére áll. Sokkal nagyobb kihívásnak tartom a hátrányos helyzetben/környezetben élő/tanuló diákok  motiválását kreatív tanóraszervezés által.