# data[].attributes.body
Sonce je zvezda in glavno telo našega Osončja. Planet Zemlja in njeni sestrski planeti, drugi zemeljski planeti in plinski velikani, krožijo okrog Sonca.Neformalno ga označujemo tudi kot rumeno pritlikavko, saj je mnogo manjše od največjih zvezd v vesolju. Premer Sonca je 1.392.000km

# data[].attributes.body
Luna JE stalna smljevalka Zemlje

# data[].attributes.body
Ozvede

# data[].attributes.body
Luno izmed vseh nebesnih teles najbolje poznamo. Luna se kot vsa nebesna telesa vrti okoli svoje osi. 20.jul.1969 smo bili ljudje prvič na luni. Luna nima svoje svetlobe. Vidimo jo samo ko jo obsije sonce. Zemljo obkroži v 27,3 dneva.

# data[].attributes.body
Meteorít  (grško meteron - pojav na nebu) je kamnit ali kovinski del snovi, ki pade na zemeljsko površje iz vesolja. Povprečen meteorit pade na Zemljo s hitrostjo do 70 km/s, toda se vsi razen velikih zaradi trenjapreden dosežejo površino upočasnijo na 10 km/s, zato padejo na površje brez kakšnih eksplozij ali kraterjev, če pa tehtajo več 100 ton, se le malo upočasnijo in lahko naredijo veliko škodo.

Meteór (tudi utrinek) je svetla sled, ki jo vidimo ob vstopu meteoroida v Zemljino ozračje ali v atmosfero drugega nebesnega telesa. Ob tem vstopu doseže visoke hitrosti. Ta hitrost se giba med 11 km/h (čelno, v nasprotni smeri gibanja zemlje) do 70 km/s (od zadaj, v smeri gibanja zemlje) in več. S to hitrostjo doseže tako visoko temperaturo, da zažari in kmalu izpuhti. Zaradi zastojnega tlaka se za meteoroidom vije svetla sled. Če pa meteoroid ne izgori do površja zemlje, udari vanjo in preostalemu telesu pravimo meteorit. Pri tem nastane udarni krater (na primer Luna ima veliko takih kraterjev). V nekaterih nočeh se vidi od 50 do 100 in več meteorjev. ����}M���

# data[].attributes.body
So kepe umazanega ledu. Sestavlja jih jedro iz ledu in prahu, ki ima nekaj kilometrov v premeru, za sabo pa vlečejo dolg rep iz plinov in prahu.

Kometi potujejo po svojih dolgih elipsastih krožnicah, ki jih vodijo včasih proč od Sonca, včasih pa v njegovo bližino. Kadar se približajo Soncu, del njihovih plinov izhlapi in se razširi v rep, ki je vedno obrnjen proč od Sonca.

# data[].attributes.body
Asteroid je majhno, trdno nebesno telo v našem Osončju, ki kroži okoli Sonca. Asteroid je vrsta malega planeta. Asteroidi so veliko manjši od planetov. Za večino asteroidov verjamemo, da so ostanki protoplanetnega diska, ki se pri nastanku Osončja niso razvili, oziroma vključili v planete. Nekateri asteroidi imajo tudi lune. Večina asteroidov se nahaja znotraj pasu z eliptičnimi tirnicami med Marsom in Jupitrom.

# data[].attributes.body
Je telo, ko se giblje okoli sonca in ga zaradi premajhne velikosti ter drugih lastnosti ne moremo uvrstiti med planete.

# data[].attributes.body
Poznamo dve vrsti satelitov: naravne in umetne satelite.Naravni sateliti so lune ...
Umetni sateliti so pa sateliti ki smo jih ljudje poslali v vesolje za proučevanje življenja v vesolju.

# data[].attributes.body
So tisti planeti ki so od sonca bolj oddaljeni kot Zemlja .Tej planeti so od najbližjega soncu do najbolj oddaljenega in sicer v tem vrstnem redu: Mars (2 luni, obhodni čas 2 leti, rdeče barve, ) Jupiter(63 lun, obhodni čas 12 let, je različnih odtenkov rjave, ), Saturn (60 lun, obhodni čas 29 let, ima značilne obroče,je bledo-rumen), Uran (27 lun, obhodni čas 84 let,je modre barve, ), Neptun ( 13 lun, obhodni čas 165 let,je modre barve)

# data[].attributes.body
Je edini sončev spremljevalec na katerem je inteligentno življenje. Morda celo sploh edini na katerem je življenje. Pomemben pogoj za življenje na Zemlji je njena posebno velika luna. Okrog 2 tretjini Zemljine površine pokriva voda. Premer: 12756km

# data[].attributes.body
Merkur in Venera sta notranja planeta, ker sta njuna eliptična tira bližje Soncu kot Zemljin tir. Opazujemo ju lahko le nizko nad obzorjem ob sončnem vzhodu ali zahodu.
MERKUR: od Sonca je oddaljen 0,39 a.e., in ima 0,05 mase Zemlje. Sonce obhodi v 88 dneh, lun pa nima nič.
VENERA: od Sonca je oddaljen 0,72 a.e., in ima 0,81 mase Zemlje. Sonce odhodi v 224 dneh, lun pa prav tako nima nič.????

# data[].attributes.body
Nikakor nikakor niso redki, le tako hitri so da jih večina ljudi ne vidi...
Je svetla sled ob vstopu meteoroida v Zemljino ozračje ali atmosfero drugega nebesnega telesa. Ob tem vstopu doseže velike hitrosti. S to hitrostjo doseže zelo veliko temperaturo, da zažari in kmalu izpuhti. Zaradi zastojnega tlaka se za meteoroidom vije svetla sled.

# data[].attributes.body
Galaksija je velika skupina zvezd, ki jih drži skupaj gravitacijska sila. V vesolju je galaksij veliko. Lahko so v jatah, v posamezni jati pa jih je lahko tudi po več 100.

Galaksije navadno opazujemo z daljnogledom ali teleskopom.

Rimska ali Mlečna cesta je del naše galaksije. V galaksiji je več kot 100 milijard zvezd. Sonce je od središča galaksije oddaljeno približno 30 tisoč svetlobnih let.

# data[].attributes.body
Zvezde nastajajo v oblakih iz plinov in prašnih delcev, ki so pri -250 stopinjah Celzija zelo mrzli.Nekateri so zelo majhni in štejejo komaj nekaj zvezd, drugi pa jih imajo tudi več milijonov.

# data[].attributes.body
Črna luknja je astrofizična teorija zgostitev katere težnosti tolikšno ,da ubežna hitrost presega hitrost svetlobe. Zato je pridevnik "črna"saj ne uhaja svetloba ven iz nje. Črna lunja izhaja iz besede "black hole" ki jo je leta1964 uporabila novinarka Ann Ewing v svojem članku Bleck hole's in space.

# data[].attributes.body
So velikanske svetle krogle žarečega plina. S prostim očesom vidimo približno  3000 zvezd. Nekatere zvezde so svetlejše od drugih.  Svetijo v različnih barvah, pri čemer je barva zvezde povezana v njeno površinsko temperaturo. Zvezde se združujejo v galaksije.V naši galaksiji je več kot 100 milijard zvezd.

# data[].attributes.body
osončje Sestavlja