# data[].attributes.headline
Інтерактивні симуляції для природничо-математичних наук

# data[].attributes.subject
Інтерактивні симуляції для природничо-математичних наук

# data[].attributes.body
Тут можна проводити віртуальні лабораторні роботи

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Over 1.1 billion simulations delivered

160interactive simulations

97language translations

3001teacher-submitted lessons

Founded in 2002 by Nobel Laureate Carl Wieman, the PhET Interactive Simulations project at the University of Colorado Boulder creates free interactive math and science simulations. PhET sims are based on extensive education research and engage students through an intuitive, game-like environment where students learn through exploration and discovery.

# data[].attributes.attachment_link.description
Founded in 2002 by Nobel Laureate Carl Wieman, the PhET Interactive Simulations project at the University of Colorado Boulder creates free interactive math and science simulations. PhET sims are based on extensive education research and engage students through an intuitive, game-like environment where students learn through exploration and discovery.

# data[].attributes.headline
Спортивна лотерея

# data[].attributes.subject
Спортивна лотерея

# data[].attributes.attachment_link.title
спортивна лотерея

# data[].attributes.headline
Використання гейм-технологій у математиці

# data[].attributes.subject
Використання гейм-технологій у математиці

# data[].attributes.attachment_link.title
Педрада 2 Берестовая

# data[].attributes.headline
Особливості використання Quizlet та learningApps для активного та інтерактивного навчання

# data[].attributes.subject
Особливості використання Quizlet та learningApps для активного та інтерактивного навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
[Вебінар] Особливості використання Quizlet та learningApps для активного та інтерактивного навчання

# data[].attributes.headline
Онлайн-дошка Jamboard – популярний застосунок Google.

# data[].attributes.subject
Онлайн-дошка Jamboard – популярний застосунок Google.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Онлайн-дошка Jamboard - популярний застосунок Google. Він має характерне лого, яке легко віднайти у себе на акаунті gmail.

І сьогодні я хочу розказати про переваги цього сервісу, як я його використовую, а також продемонструвати приклади вправ, які підійдуть для вчителів будь-якого предмету.

Перше, що ви можете спробувати - це оформлювати на Jamboard свої слайди для виступів на педрадах, майстер-класах або матеріали для уроку, замість електронної презентації PowerPoint.

Подивіться, як це яскраво виглядає, адже невеликі блоки інформації ви чітко структуруєте на різнокольорових стікерах.

По-друге - це корисні практичні можливості, які надає цей застосунок для взаємодії з учнями.

Ловіть 10 ідей для ваших уроків.

10 ідей учителю для дошки Jamboard

1. "Відгадай тему уроку"

На окремих стікерах підписуєте по одній літері теми. Завдання - відновити правильний порядок літер у слові. Така загадка на початку уроку активізує творчі м'язи учнів.

2. "Переваги і недоліки"

Шукаєте переваги і недоліки явища/проблеми, що вивчається. Підписуєте ідеї на заздалегідь заготованих стікерах у відповідній колонці.

3. "Флешмоб побажань"

До уроку готуєте слайд (рамку), яку заповнюєте стікерами блакитного та жовтого кольорів. Діти обирають вільний стікер і підписують своє побажання Україні, ЗСУ, світу.

4. "Встанови відповідності"

Завдання: поєднати цитати з тексту із відповідним зображенням, відгадати, з якого твору наведений текст.

5. "Руки допомоги"

Створіть слайд-шаблон і скопіюйте по кількості учнів у класі. Максимально у Джамборді можна створити 20 слайдів. Користуючись панеллю інструментів, запропонуйте дітям намалювати всередині рук одне із шести завдань, записаних на слайді.

6. "Домалюй літери"

Завдання буде цікаве для молодших школярів, коли вони вчаться писати літери.

7. "Обведіть по контуру"

Гарна вправа для відпрацювання навичок роботи з функціями дошки Jamboard.

8. "Перегони на повітряних кулях"

Це вправа для групової роботи. Кожна група - екіпаж повітряної кулі. Проблемна ситуація: уявіть, що ваша куля починає раптово падати на землю. Аби врятуватись, вам потрібно скинути баласт - 5 із 10-ти наведених тверджень. Це можуть бути 10 прав людини, 10 прав читача (за Даніелем Пеннаком), 10 проблем художнього твору тощо.

Як скидається баласт? 5 непотрібних тверджень пересуваються за межі слайду. Під час звітів представник від кожної групи пояснює, які пункти залишили і чому. За бажанням, кожна група також може придумати назву для свого екіпажу, у залежності від кольору повітряної кулі.

9. "Прикрасьте ялинку"

Подібні вправи діти завжди виконують із задоволенням: потрібно перемістити елементи на основу: прикрасити ялинку, зліпити сніговика, створити салат за запропонованим рецептом тощо.

10. Рефлексія "Як працювали?"

В кінці уроку запропонуйте учням рефлексію, як вони працювали на уроці, який у них настрій. Потрібно перемістити кнопки на потрібний смайлик.

*

Окремо я записала відеопрактикум, в якому демонструю названі вище вправи.

Подивитися практикум:

Бажаю цікавої захопливої взаємодії на дошці Jamboard для вас і ваших учнів!

Можливо, вас також зацікавить:
Новинка! Старт 09 січня 2023 року! Курс-конструктор "Карусель вражень: як створити фантастичні уроки за законами вражень" Інтерактивна презентація "40 цифрових технік формувального оцінювання в 5-6 класах НУШ" Воркбук "50 сучасних стратегій залучення учнів до читання" 10 інноваційних матеріалів до нового навчального року 2022-23 "Українська веселка", "Єдність", "Пробудження духу" та інші розминки для уроків
*

Підписуйтесь на мій Телеграм-канал "Сильні крила":

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Переглянути всі записи автора Вogosvyatska

# data[].attributes.attachment_link.title
Секрети дошки Jamboard

# data[].attributes.attachment_link.description
Онлайн-дошка Jamboard - популярний застосунок Google. Він має характерне лого, яке легко віднайти у себе на акаунті gmail. І сьогодні я хочу розказати про переваги цього сервісу, як я його використовую, а також продемонструвати приклади вправ, які підійдуть для вчителів будь-якого предмету. Перше, що ви можете спробувати - це оформлювати на Jamboard свої слайди для...

# data[].attributes.headline
Впровадження ІКТ на уроках предметів природничо-математичного циклу 

# data[].attributes.subject
Впровадження ІКТ на уроках предметів природничо-математичного циклу 

# data[].attributes.headline
Орловська Тетяна Іллівна

# data[].attributes.subject
Орловська Тетяна Іллівна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель географії.

Категорія: вища, "вчитель-методист".

Тема самоосвіти: "Формування географічних компетентностей учнів через використення інформаційно-комунікаційних технологій".

# data[].attributes.headline
Методкабінет

# data[].attributes.subject
Методкабінет

# data[].attributes.attachment_link.title
методкабінет

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт для висвітлення методичної роботи у Приватній гімназії "Стежинка"

# data[].attributes.headline
Використання ІКТ у методичній роботі.

# data[].attributes.subject
Використання ІКТ у методичній роботі.

# data[].attributes.body
1. Оформлення ділової документації;

2. Проведення контрольно — аналітичної діяльності(підготовка схем аналізу, обробка даних, результативність у вигляді графіків, діаграм (атестація педагогів, рівень знань учнів з різних розділів програми тощо);

2. Робота в мережі Інтернет з питання самоосвіти та накопичення інформаційного матеріалу.

3. Оформлення атестаційних матеріалів;

4. Розробка презентацій до семінарів, методичних об’єднань, конференцій, педагогічних рад, консультацій;

5. Використання мультимедійного супроводу на заняттях, під час проведення свят та розваг, режимних моментів; у роботі з батьками (під час проведення консультацій, батьківських зборів, Дня відкритих дверей тощо);

6. Оформлення картотеки періодичних видань, облік методичної та художньої літератури;

7. Оформлення стендів, інформаційних куточків;

8. Оформлення буклетів, матеріалів для участі в різноманітних конкурсах.

9. Накопичення ілюстративних матеріалів для випуску санбюлетнів, порад для батьків, оформлення презентацій, буклетів.

10. Обмін досвідом роботи з іншими педагогічними колективами.

# data[].attributes.body
ІКТ – це технології опрацювання інформації за допомогою комп'ютера та телекомунікаційних засобів. Впровадження ІКТ в учбовий процес стимулює інтерес до навчальної діяльності, сприяє формуванню логічного та творчого мислення, сприяє розвитку учнів та формуванню інформаційної культури.

# data[].attributes.headline
Підсумки роботи за 2020-2021 навчальний рік

# data[].attributes.subject
Підсумки роботи за 2020-2021 навчальний рік

# data[].attributes.attachment_link.title
підсумки 20-21

# data[].attributes.headline
ОСВІТНІ ПРОГРАМИ

# data[].attributes.subject
ОСВІТНІ ПРОГРАМИ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освітня програма - це єдиний комплекс освітніх компонентів, спланованих і організованих закладом загальної середньої освіти для досягнення учнями результатів навчання. Основою для розроблення освітньої програми є Державний стандарт загальної середньої освіти відповідного рівня.

Освітня програма має містити:

загальний обсяг навчального навантаження та очікувані результати навчання здобувачів освіти;

вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за програмою;

перелік, зміст, тривалість і взаємозв'язок освітніх галузей та/або предметів, дисциплін тощо, логічну послідовність їх вивчення;

форми організації освітнього процесу;

опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;

інші освітні компоненти (за рішенням закладу загальної середньої освіти).

Освітня програма схвалюється педагогічною радою закладу освіти та затверджується його керівником.

Міністерство освіти і науки України затверджує типові освітні програми, які спрямовані на реалізацію мети та завдань освітньої галузі. Заклади загальної середньої освіти можуть використовувати типові або інші освітні програми. Освітні програми, що розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження центральним органом забезпечення якості освіти.На основі освітньої програми заклад освіти складає та затверджує навчальний план, який конкретизує організацію освітнього процесу.

Навчальні програми предметів та курсів створюють вчителі (самостійно або об'єднавшись) на основі Стандарту, або за зразком типової (модельної) навчальної програми.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Освітні програми

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітня програма - це єдиний комплекс освітніх компонентів, спланованих і організованих закладом загальної середньої освіти для досягнення учнями результатів навчання. Основою для розроблення освітньої програми є Державний стандарт загальної середньої освіти відповідного рівня.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання основ здоров’я у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання основ здоров’я у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання предметів соціально і здоров'язбережувальної освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Соціальна і здоров'язбережувальна освітня галузь
Державний стандарт базової середньої освіти визначає для соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі (далі - СЗО) компетентнісний потенціал, що позначає здатність кожної освітньої галузі формувати всі ключові компетентності через розвиток умінь і ставлень, базові знання (додаток 15) і обов'язкові результати навчання учнів, об'єднані у чотири групи, що охоплюють споріднені загальні результати (додаток 16):

турбується про особисте здоров'я та безпеку, уникає факторів ризику, реагує на фактори і діяльність, що становить загрозу для власного і суспільного життя, здоров'я, добробуту;

визначає альтернативи, прогнозує наслідки, приймає рішення для власної безпеки та безпеки інших осіб, здоров'я і добробуту;

усвідомлює цінність та дотримується здорового способу життя, аналізує та оцінює наслідки і ризики для здоров'я і суспільства;

виявляє підприємливість та поводиться етично для поліпшення здоров'я, безпеки і добробуту власного та інших осіб.

Типовим навчальним планом Типової освітньої програми для 5 - 9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженої наказом МОН від 19.02.2021 р. № 235, (далі - Типова освітня програма) для реалізації освітньої галузі СЗО рекомендовано 1,5 або 1 година на тиждень:

1,5 год на тиждень - для класів закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою (додаток 3 до Типової освітньої програми);

1 год на тиждень - для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини (додаток 4 до Типової освітньої програми).

Типова освітня програма для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти передбачає, що галузь СЗО у 5 - 6 класах реалізується через обов'язковий інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут", оскільки модельні навчальні програми цього курсу орієнтовані на досягнення учнями обов'язкових результатів навчання освітньої галузі СЗО на адаптаційному циклі, визначених Державним стандартом, у повному обсязі. Разом з тим, заклад освіти також може включити у навчальній план освітньої програми один із запропонованих Типовою освітньою програмою курсів морального спрямування: "Етика", "Вчимося жити разом", "Культура добросусідства", "Духовність і мораль в житті людини і суспільства".

Відтак можливі два варіанти реалізації соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі в освітній програмі закладу освіти:

перший варіант - у навчальний план включається інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут" (1,5 год на тиждень);

другий варіант - у навчальний план включається інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут" (1 год на тиждень) у поєднанні з одним із навчальних курсів: "Етика", "Вчимося жити разом", "Культура добросусідства", "Духовність і мораль в житті людини і суспільства" (0,5 год на тиждень).

Обираючи другий варіант реалізації освітньої галузі СЗО слід пам'ятати, що освітня галузь СЗО є цілісною як за базовими знаннями, так і за обов'язковими результатами навчання. Тому під час розроблення відповідних навчальних програм педагогам закладу освіти необхідно внести корективи в обрані модельні навчальні програми, так щоб зазначені курси були взаємоузгодженими, не дублювали один одного і забезпечували досягнення учнями визначених Державним стандартом обов'язкових результатів навчання.

Заклад освіти може зменшити кількість навчальних годин на вивчення соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі включно до мінімального показника (1 год на тиждень). У такому разі задля забезпечення виконання вимог Державного стандарту рекомендуємо у навчальний план включати тільки інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут".

Оцінювання навчальних досягнень учнів у 5 класах за інтегрованим курсом "Здоров'я, безпека та добробут"здійснюється відповідно до рекомендацій МОН України, зокрема до Наказу МОН №289 від 01.04.2022 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти". Формувальне оцінювання здійснюється шляхом педагогічного спостереження учителя за різними навчальними видами діяльності учнів, самооцінювання, аналізу учнівських робіт тощо. Поточне та підсумкове оцінювання може здійснюватись шляхом індивідуального, групового та фронтального опитування, планування та виконання експериментальних досліджень, реалізації дослідницьких проєктів, організації роботи з текстами, діаграмами, таблицями, схемами, тестування в електронному форматі тощо.

За рішенням педагогічної ради заклад освіти може відмовитись від оцінювання результатів навчання учнів/учениць або визначити власну шкалу оцінювання з інтегрованих курсів/предметів соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі.
Інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут"
Метою навчання інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" є формування в учня/учениці відповідальності за здоров'я, добробут, безпеку та навколишнє середовище, його / її соціальної залученості та активності через формування здорового способу життя, життєвих навичок, впевненості в собі, розвиток підприємливості, фінансової грамотності, активного громадянства, доброчесності для безпеки, добробуту та сталого розвитку. Інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут" спрямований на розвиток у учнівства ключових, предметних і наскрізних компетентностей, сприятливих для здоров'я, безпеки, добробуту, успішної соціалізації та самореалізації особистості.

Інтегрований курс "Здоров'я, безпека та добробут" має практико- орієнтований характер, враховує нові умови освітньої діяльності: варіативність соціально-територіальних і родинних умов життя, що впливає на пізнавальні потреби і життєві цінності дітей; оновлення освітнього середовища; інклюзивне навчання; подолання різних проявів дискримінації; розвиток критичного мислення; партнерство з батьками, громадою.

Навчання інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" у 5 - 6 класах має базуватись на результатах, отриманих учнями початкових класів під час вивчення відповідної складової інтегрованого курсу "Я досліджую світ".

Адаптаційний цикл висуває певні вимоги до організації освітнього процесу. Віковому періоду 10 - 11 років властивий перехід від молодшого шкільного віку до підліткового. У цей період розширюється саме поняття "навчання" - діти свідомо вчаться вчитися. Саме тому один із видів діяльності вчителя/вчительки - спрямування учнів/учениць на оволодіння способами здобування знань, усвідомлення сенсу навчання як процесу саморозвитку. Адаптаційний цикл 5-6 класів є вирішальним у тому, навчатиметься дитина чи відмовиться від зусиль у цьому напрямі й самореалізовуватиметься в інший спосіб.

Методика проведення уроків інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" у 5 - 6 класах має базуватися на засадах сучасної педагогіки партнерства, співпраці, співтворчості всіх учасників освітнього процесу (учнів, педагогів, сім'ї та громади), що передбачає використання особистісного діалогу як домінуючої форми навчального спілкування, спонукання до обміну думок, вражень, моделювання життєвих ситуацій; включає спеціально сконструйовані ситуації вибору, авансування успіху, самоаналізу, самооцінки та самопізнання.

Зміст інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" у 5 класі має відображати ціннісні орієнтири Нової української школи: унікальність й талановитість кожної дитини, відсутність дискримінації, формування цілісного світогляду, становлення вільної особистості, гармонійний фізичний та психоемоційний розвиток, добробут та безпека, утвердження людської гідності та доброчесності, визнання своєї ідентичності й активне громадянство.

У видах навчальної діяльності має бути закладено алгоритм навчання, що інтегрує дослідницький, особистісно зорієнтований, компетентнісний підходи.

Для здобувачів освіти це процес цілеспрямованого закономірного розвитку умінь цілепокладання, цілевиконання, в межах якого забезпечується свобода вибору мети, способів і засобів її реалізації, рефлексія.

Особливого значення у дидактико-методичній організації навчання у 5 класі надається його зв'язку з життям, з практикою застосування здобутих уявлень, знань, навичок поведінки в життєвих ситуаціях. Увага вчителя має бути зосереджена на проведення занять з використанням активних фopм i мeтoдів навчання: роботи в парі та групах, евристичних бeciд, ділових та рольових ігор, пpeзeнтaцiй, навчальних диcкуciй, мозкових штурмів, кpуглих cтолів, кoнкуpcів пpоєктів та дослідницьких робіт, навчальних тренінгів, кeйc- мeтoдів, практичних гpупoвих й індивідуальних впpaв, створення скрайбів та інфографіків, мoдeлювaння певного виду діяльності aбo cитуaцiй, STEM- проєктів, написання бiзнec-плaнiв або пpoгpaм, екскурсій, інтерв'ю, розробці концептуальних карт, аналізу життєвих ситуацій.

Навчання інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" спрямоване на формування в здобувачів освіти критичного мислення - умінь працювати з різними джерелами інформації та формулювати обґрунтовані запитання до них, що визначено Державним стандартом базової середньої освіти. До стратегій розвитку критичного мислення дітей підліткового віку належить: встановлення зв'язку із життєвим або особистим досвідом учнів; розуміння, що інформація може бути корисною і шкідливою; висловлювання оцінювальних суджень з опорою на текст і власний досвід; продукування своїх рішень щодо розв'язання проблемної ситуації.

Для організації освітнього процесу в умовах воєнного стану рекомендується проведення на уроках психологічних хвилинок, які можна здійснювати відповідно до рекомендацій, розміщених на сайті Інституту модернізації змісту освіти ( https://is.gd/ocxHD8), використання просвітницьких матеріалів з офіційних сайтів, зокрема, UNICEF Ukraine, МВС України (наприклад, "Як поводитися в разі виявлення підозрілих предметів?" ( https://cutt.ly/NEVRVAp), The Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE) "З чого починається безпека" ( https://cutt.ly/BT7AK2e). В умовах епідеміологічної ситуації, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, необхідно надавати учням достовірну інформацію та науково обґрунтовані факти про коронавірус для того, щоб зменшити страхи через хворобу, а також підтримувати здатність учнів долати вторинні ефекти впливу вірусу на їхні життя. Практичні поради щодо збереження та зміцнення здоров'я пропонуються на офіційних сайтах МОЗ України та Центру Громадського здоров'я. Всеукраїнські уроки з безпеки дорожнього руху для дітей розміщені на офіційному сайті "Безпечна країна" (mvs.gov.ua).

Кількість годин на вивчення кожного тематичного розділу інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" у 5 класі, зміст, обсяг і послідовність пропонованої учням інформації, організація її засвоєння можуть змінюватися відповідно до підготовленості класу, регіональних особливостей, робочого навчального плану школи, необхідності своєчасного реагування на конкретні умови, в яких відбувається освітній процес (в умовах воєнного часу, наближення епідемій, стихійне лихо, інфекційні хвороби тощо).

Вивчення інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" у 5 класі здійснюватиметься за обраною з-поміж рекомендованих закладом освіти модельною навчальною програмою (наказ МОН України від 12.07.2021 № 795) Модельні навчальні програми розміщено на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України.

Важливі спільні для всіх модельних навчальних програм характеристики і особливості їх реалізації полягають у тому, що вони у цілому:

забезпечують у повному обсязі досягнення обов'язкових результатів Державного стандарту базової середньої освіти в галузі "соціальна та здоров'язбережувальна" на адаптаційному циклі;

базуються на інноваційних методиках відповідно до концепції Нової української школи;

логічно поєднують міжпредметні складники змісту;

враховують знання, уявлення і уміння учнів, здобуті у початковій школі;

доступні молодшим підліткам за змістом і повністю відповідають особливостям адаптаційного циклу базової освіти;

передбачають активну навчально-пізнавальну діяльність дітей із пріоритетністю дослідницьких, творчих, проблемно-пошукових методів навчання.

Враховуючи триваючу широкомасштабну війну російських окупаційних військ фактично на всій території України вбачаємо за необхідність доповнити у 2022/2023 навчальному році зміст модельних навчальних програм інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" питаннями особистої безпеки пов'язаними з ризиками воєнного часу. Педагогам необхідно включити відповідні питання у зміст навчальної програми закладу, передбачивши їх вивчення на початку навчального року. Для цього рекомендуємо скористатися оновленою у цьому році навчальною програмою предмета "Основи здоров'я" для 6 - 9 класів.

Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" (авт. Василенко С., Коваль Я., Колотій Л.). Модельна навчальна програма (далі - МНП) містить інваріантну частину пропонованого змісту, яка слугує досягненню обов'язкових результатів навчання, і варіативну - творчу компоненту. Пропонуються різноманітні види діяльності з використанням різноманітних онлайнових інструментів, цифрових технологій та педагогічних інновацій.

Викладання інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" за зазначеною МНП передбачає опанування всіма учасниками освітнього процесу необхідними технологіями, що забезпечують психологічно комфортне та продуктивне спілкування у різних форматах, особливо дистанційно; розвиток особистості учня та учениці, здатності до усвідомлення власної національної ідентичності; збереження свого здоров'я та здоров'я інших осіб, можливості дбати про безпеку, особистий і суспільний добробут.

Пропоновані види навчальної діяльності враховують необхідність адаптації учнів та учениць при переході з початкової до базової школи, спрямовані на розв'язання низки специфічних завдань: формування незалежної, більш самостійної і відповідальної поведінки, розуміння та прийняття високих вимог до інтелектуального розвитку та темпу навчальної діяльності, вільне орієнтування у більшій кількості навчальних предметів, подолання труднощів у спілкуванні з новими вчителями, можливо й з новими однокласниками й однокласницями.

Реалізація завдань інтегрованого курсу особливо актуальна в умовах воєнного стану, адже вони спрямовані на збереження життя майбутніх поколінь українців. Розділ "Виховуємо самостійність та відповідальність", націлений на виховання в учнів та учениць відповідальності за своє здоров'я, особисту безпеку, формування навичок уникнення чинників ризику. Розділ "Навчаємося приймати рішення" формує уміння прогнозувати наслідки будь-яких дій, обирати моделі безпечної поведінки, приймати зважені рішення у різноманітних життєвих ситуаціях, зокрема непередбачених і надзвичайних, задля збереження здоров'я та життя власного та інших людей. Розділ "Емоції та етична поведінка", стосується етичної поведінки та ціннісного ставлення до особистості, поваги до інтересів інших людей, родини, громади, держави; важливості прийняття соціальних та емоційних змін, які відбуваються, зокрема в умовах воєнного стану; усвідомлення необхідності чуйного ставлення до осіб, які потребують допомоги. Розділ "Дбаємо про власний організм", містить інформацію щодо практичних навичок самообслуговування, уміння дбати про власний організм; описує способи надання самодопомоги та домедичної допомоги іншим особам, сприяє формуванню адекватної поведінки в небезпечних і надзвичайних ситуаціях.

Авторським колективом у відповідності до даної МНП створено підручник "Здоров'я, безпека і добробут", видавництво "Літера ЛТД", що дозволяє повністю реалізувати всі завдання соціальної та здоров'язбережувальної освітньої галузі.
Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" (автори Т. Воронцова та інші)
Для організації ефективного навчання в умовах НУШ, вчителям бажано мати комплектні рішення, які забезпечують необхідні ресурси для: навчання учнів; самонавчання і підвищення кваліфікації вчителів; онлайн-супроводу процесу навчання.

Цим критеріям відповідає авторський навчально-методичний комплект інтегрованого курсу ЗБД ( http://autta.org.ua/ua/resources/Komplekt_ZBD). Комплект ЗБД реалізує всі галузеві, ключові і наскрізні компетентності, визначені державним стандартом для освітньої галузі "Соціальна і здоров'язбережувальна" (далі - СЗО). Авторський комплект ЗБД рекомендується використовувати разом у комплекті з курсом "Вчимося жити разом", який спрямовано на розвиток психосоціальних компетентностей (наскрізних умінь).

В основу авторської модельної програми інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" покладено: холістичну модель здоров'я; сучасну концепцію проблем безпеки; розуміння добробуту як якості життя.

Навчальні програми і календарні плани розраховані на різну кількість годин інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут". Їх наведено за посиланням.

Авторське навчально методичне забезпечення для навчання учнів, підготовки вчителів та онлайн-супроводу процесу навчання учнів містить ( http://autta.org.ua/ua/resources/Komplekt_ZBD/):

модельну навчальну програму інтегрованого курсу ЗБД;

календарно-тематичне планування для різних варіантів навчального плану закладу освіти (1,5 годин, 1 година, 0,5 годин на тиждень);

підручник "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Воронцова Т. В., Пономаренко В. С., Лаврентьєва І. В., Хомич О. Л.), видавництво "Алатон" з електронними додатками;

розробки уроків до всіх тем підручника;

зошит-практикум для учнів;

діагностичні роботи для тематичного оцінювання навчальних досягнень учнів;

сайт дистанційної освіти для учнів (надає можливість учням самостійно вивчати теми, а вчителю - реалізовувати різні стратегії змішаного навчання);

посібник для вчителя з концептуальних основ компетентнісного навчання за освітньою галуззю СЗО;

онлайн-курс для самопідготовки та підвищення кваліфікації вчителів;

онлайн-супровід вчителів: (ФБ група "Здоров'я, безпека та добробут"). Навчальний матеріал та послідовність його викладання для 5 класу курсу

ЗБД враховує особливості адаптаційного періоду п'ятикласників. Головні особливості дітей цього віку детально описано в посібнику для вчителя за посиланням.

Головними принципами навчання за авторським комплектом курсу ЗБД є:

партнерство між учнями і вчителем, який є фасилітатором навчального процесу;

інклюзивність - всі учні класу залучені до навчальної діяльності; врахування індивідуальних стилів сприйняття і стратегій навчання учнів:

робота в групах, мозковий штурм, проекти, тематичні дослідження, рольові ігри тощо;

навчання на ситуаціях, наближених до реального життя (важливих для безпеки, здоров'я, соціалізації та самореалізації учнів).

Пріоритетними методами навчання за курсом ЗБД є дослідницькі, творчі, проблемно-пошукові. Формами організації діяльності дітей є колективна, групова, індивідуальна.

Методи навчання для інтегрованого курсу ЗБД детально описано в посібнику для вчителя http://autta.org.ua/ua/resources/Komplekt_ZBD. Наведені у посібнику методи забезпечують досягнення основних цілей та очікуваних результатів шляхом використання компетентнісного, інтегрованого та діяльнісного підходів.

Для організації дистанційного та змішаного навчання в авторському навчально методичному комплекті міститься сайт дистанційної освіти для учнів ( https://is.gd/mkxz7P).

Оцінювання навчальних досягнень учнів включає формувальне поточне, підсумкове тематичне і підсумкове завершальне.

Інструменти для оцінювання зазначені у Прикінцевій частині авторської модельної програми.

Для проведення підсумкового тематичного оцінювання розроблено діагностичні роботи, які входять до складу авторського навчально-методичного комплекту ( http://autta.org.ua/ua/resources/Komplekt_ZBD).

Завершальне оцінювання здійснюється кожного року по завершенні навчання шляхом онлайн-анкетування вчителя і учнів за спеціально розробленою анкетою, яка є складовою навчально-методичного забезпечення курсу.
Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи(інтегрований курс)"для закладів загальної середньої освіти (автори Хитра З.М., Романенко О.А.)
У МНП враховано основні здобутки початкової школи. Її зміст побудовано на основі загальнодидактичних принципів послідовності і наступності у навчанні, враховано компетентності, які учні мають набути протягом навчання в початковій школі. Реалізація наступності в навчанні досягається за рахунок узгодження змісту, очікуваних результатів, видів навчальної діяльності та організаційно-методичного забезпечення в початковій і основній ланках освіти. Постійної уваги вчителя заслуговує співпраця з батьками, дорослими членами сім'ї або опікунами. МНП передбачена обов'язкова участь дорослих у виконанні таких видів робіт: "Відпрацювання навичок вимірювання температури тіла", "Складання переліку горючих (легкозаймистих і важкозаймистих), негорючих матеріалів, що розміщуються вдома або в закладі освіти", "Обстеження безпеки своєї оселі", "Виконання вправ для формування правильної постави та гімнастики для очей", "Відпрацювання алгоритму дій при потраплянні до екстремальної /надзвичайно ситуації в побуті", "Моделювання ситуацій щодо переходу дороги", "Діагностика /визначення за допомогою анкет своїх потреб та інтересів", "Аналіз своїх витрат або витрат сім'ї (обов'язкових, необов'язкових та непередбачуваних)", "Розв'язання задач про доходи та витрати сімейного бюджету", "Складання рекомендацій для заощадження та економії своїх витрат або витрат сім'ї".

Модельна навчальна програма, орієнтовна навчальна програма до модельної навчальної програми, підручник "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Хитра 3. М., Романенко О. А.), зошит для практичних робіт та інші допоміжні матеріали, розміщені на сайті Українського освітянського видавничого центру "Оріон".
Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи(інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (автори: Шиян О., Волощенко О., Гриньова М., Дяків В., Козак О., Овчарук О., Седоченко А., Сорока І., Страшко С.)
Модельна програма курсу "Здоров'я, безпека та добробут" спрямована на реалізацію визначених у Державному стандарті вимог до обов'язкових результатів навчання учнів з соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі.

Наступність між циклами навчання на рівнях початкової та базової середньої освіти у МНП реалізується через відповідність очікуваних результатів вимогам Державного стандарту, врахування очікуваних результатів навчання, визначених у типових освітніх програмах початкової школи.

Принципи та пріоритети, на яких ґрунтується МНП втілюють нові прогресивні концептуальні підходи, нові погляди на роль дитини і педагога в освітньому процесі, форми організації дитячої життєдіяльності, зокрема дитиноцентризм, комунікативно зорієнтоване навчання, діяльнісний підхід, принцип системності та наступності, людинознавче спрямування.

Зміст навчального матеріалу у МНП складається з двох частин: понятійного і діяльнісного. Види навчальної діяльності пропонуються для відпрацювання ключових життєвих умінь і навичок та мають рекомендаційний характер. Зміст програми інтегрованого курсу в 5 класі присвячено питанням добробуту, уміння вчитися, безпеки, здоров'я та підприємливості крізь призму особистого розвитку і структуровано за п'ятьма модулями:

Модуль 1. Добробут.

Модуль 2. Добробут і уміння вчитися. Модуль 3. Добробут і особиста безпека. Модуль 4. Добробут і особисте здоров'я.

Розділ 4.1. Фізичне здоров'я і фізичний розвиток. Розділ 4.2. Емоційне здоров'я та етична поведінка.

Модуль 5. Добробут і підприємливість.

Для ефективного втілення програми перевага надається інтерактивним, дослідницьким, проєктним видам діяльності.

Реалізація МНП (авторів Шиян О.І. та ін.) здійснюється за допомогою різних навчальних матеріалів, а саме: підручників: "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Шиян О. І., Волощенко О. В., Дяків В. Г., Козак О. П., Седоченко А. Б.), видавництво "Світич"; "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Тагліна О. В.), видавництво "Ранок", навчальних посібників, а також індивідуального методичного забезпечення, в т.ч. й розробленого вчителем самостійно.
Модельна навчальна програма інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" для 5-6 класів (авторів Гущина Н. І., Василашко І. П.)
МНП побудована лінійно-концентрично. Зміст понять поступово розширюється і доповнюється. Питання, що розглядаються у 5 класі, будуть детальніше вивчатися у наступних класах. Концентричність реалізується через міжтематичну інтеграцію змісту та концентричне вивчення змістових ліній. Такий підхід забезпечуватиме поступове нарощування складності матеріалу, його актуалізацію, повторення, закріплення, що сприятиме формуванню комплексу ключових компетентностей.

Виходячи з наявних умов навчально-методичного, матеріально- технічного забезпечення та потреб здобувачів освіти, учитель самостійно визначає обсяг годин, відведених програмою на вивчення окремого розділу, у тому числі може змінювати порядок вивчення розділів, тем. Учитель може пропонувати власну тематику для обговорення, бесід, досліджень, проєктів, акцій, практичних і творчих завдань, зокрема й тих, що підлягають обов'язковому оцінюванню. Зміст програми бажано розкривати через навчальну-пізнавальну діяльність, через роботу з різними джерелами інформації, проєктно-дослідну діяльність.

Для реалізації МНП (авторів Гущина Н. І., Василашко І. П.) розроблені підручники: "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Гущина Н. І., Василашко І. П., за редакцією Бойченко Т. Є.), видавництво Видавничий дім "Освіта";

"Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Здирок О. М., Синюк Л. Й., Фука М. М.), видавництво "Астон"; "Здоров'я, безпека та добробут" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Поліщук Н. М.), видавництво "Грамота".

З метою реалізації МНП та якісної організації освітнього процесу з урахуванням впровадження змішаного/дистанційного навчання та введення воєнного стану авторським колективом (Гущина Н.І., Василашко І.П., за редакцією Бойченко Т.Є.) створено навчально-методичні ресурси:
електронна версія підручника календарне планування на 1 год. та 0,5 год навантаження на тиждень цифровий додаток з медіатекою, корисними посиланнями, інтерактивними вправами, робочими аркушами для самостійної роботи учнів та учениць
Для опанування педагогічними працівниками особливостей організації освітнього процесу за модульною навчальною програмою "Здоров'я, безпека та добробут". 5-6 класи (інтегрований курс)" авторів Гущина Н., Василашко І. організовано навчальний курс від Інституту педагогіки НАПН України за програмою підвищення кваліфікації "Здоров'я, безпека та добробут" в НУШ: іноваційні підходи"
"Етика", "Вчимося жити разом", "Культура добросусідства", "Духовність і мораль в житті людини і суспільства"
Предмети "Етика", "Культура добросусідства", "Духовність і мораль в житті людини і суспільства", "Вчимося жити разом" у 5 класі спрямовані на формування світогляду та розвиток компетентностей, задекларованих у Державному стандарті базової середньої освіти у соціальній і здоров'язбережувальній освітній галузі. Під час навчання важливо, щоб ці світоглядні предмети було спрямовано не лише на засвоєння інформації, а і на її осмислення, занурення у зміст, реалізацію на практиці і адаптацію до життя.

Мета таких курсів полягає у тому, щоб розкрити унікальність людини, сприяти самопізнанню і саморозумінню учнів. У 5 класі пропонований матеріал передбачає розуміння норм і правил поведінки, спілкування та співжиття в родині, школі, суспільстві, відповідальності за свої вчинки, розуміння людських чеснот.

Основною ідеєю модельних навчальних програм є поступальний рух дитини від особистісного виміру внутрішнього світу до гармонійної взаємодії з іншими і взаємин у спільноті та суспільстві в цілому. У п'ятому класі передбачено розгляд важливих етичних категорій: особистість, мораль, гідність, честь тощо. Основну увагу зосереджено на зовнішніх проявах людської культури, як то вихованість, правила спілкування, керування емоціями тощо. Зміст також акцентовано на формуванні в учнів національних та загальнолюдських цінностей.

Уявлення про цінності, що засвоюють учні, має ґрунтуватися не лише на авторитеті вчителя чи авторів підручників. Учителеві не слід вчити учнів брати на віру певний погляд на життя. Варто допомогти школярам самостійно знайти основи для розбудови гармонійного щасливого і повноцінного життя. Етичні категорії і поняття мають обговорюватись на найбільш зрозумілих і близьких учням етичних прикладах українських реалій, ситуаціях життя найближчого оточення, зокрема й пропонованих у підручниках.

У навчанні особливого значення потрібно надавати розвитку вмінь учня/учениці робити моральний вибір, формулювати, пояснювати й обґрунтовувати власну позицію і поведінку та позицію інших людей. Тому всі важливі питання і поняття етики обов'язково мають обговорюватися у процесі вільної і відкритої інтерактивної комунікації за участі всіх учнів класу, які мають можливість порівнювати свою точку зору як з думкою учителя, так і однокласників та однокласниць.

Основна увага спрямована на формування цінностей людини, практичних рецептів на щодень, які можна використовувати і закріплювати у своїй поведінці. На уроках учитель має виконувати особливу місію - спонукати до активної роботи, роздумів, запитань. Для розуміння змісту матеріалу рекомендуємо використовувати різноманітні кейси для роботи на уроці: приклади про цікавих людей як з минулого так і сучасних; міркувати разом над народною мудрістю; аналізувати різні життєві ситуації, робити висновки, замислюватися над цікавими фактами, аналізувати думки цікавих людей та формулювати свою думку. Також рекомендуємо формулювати і застосовувати конкретні практичні поради до дії, щоб учні/учениці розуміли себе та інших.

Під час викладу навчального матеріалу, необхідно враховувати сприйняття сучасних дітей з їх кліповим мисленням, адаптували його до рівня їх сприйняття. Радимо використовувати для подачі матеріалу таблиці, малюнки, слайди, фотоілюстрації, хмари слів, карикатури, схеми, що дозволяє систематизувати, упорядковувати інформацію, розвивати логічне та аналітичне мислення. Також потрібно використовувати різні матеріали для роботи, які близькі сучасним дітям: відеоматеріали, мультфільми, притчі, вірші, ігри, документи/джерела, ситуації з життя, біографії, фольклор тощо.

Ефективність уроку буде залежати від побудови роботи, яка включає урізноманітнення діяльності. Учні та учениці мають учитися пояснювати, коментувати, аргументувати, пропонувати, порівнювати, створювати, наводити приклади. Вони мають вчитися висловлювати свої думки, погляди, формувати ставлення. З цією метою пропонуємо роботу організувати як самостійно, так і в парах, групах, усім разом.

Рекомендовано використовувати мотиваційні завдання на початку кожного уроку; здійснювати самооцінювання та взаємооцінювання, оцінювання вчителем з використанням технік формувального оцінювання; надавати й отримувати зворотній зв'язок; вимірювати атмосферу класу та формувати позитивне середовище. У кінці кожного уроку, для осмислення матеріалу, корисно проводити рефлексію.

У кожній програмі визначені очікувані результати навчання учнів, зорієнтовані на формування відповідних компетентностей і наскрізних умінь учнів і учениць. Зазначені результати обумовлюють особливості методики навчання, передбачають системне застосування технологій активного навчання, розвитку критичного мислення, дослідницької і проєктної технологій та технології дидактичної гри.

Пропоновані види навчальної діяльності, не обмежуючи автономію і творчість учителя, забезпечують багатоманітность і полілогічність організації діяльності учнів. Учитель може диференціювати та/або ускладнювати кожний із пропонованих видів діяльності за рахунок зменшення допомоги учням аж до їхньої повної самостійності чи ускладнення завдань, пропонувати їм оперувати більшим обсягом інформації чи складнішими способами діяльності. Учитель/учителька можуть підбирати індивідуальні завдання і корегувати очікувані результати для конкретних учнів, ураховуючи їхнє зацікавлення, інтелектуальні здатності та емоційний стан.

Важливим є закріплення матеріалу і тут варто звернути увагу на такі три складові: розуміння, діяльність та взаємодія. З огляду на це потрібно використовувати широкий спектр завдань, який охопить ці складові. Окрему увагу варто приділити узагальненню та за можливості проводити його як окремий урок після кожного розділу/модуля.

Основою оцінювання учнів на уроках є обов'язкові результати навчання, визначені Державним стандартом, передбачені модельними навчальними програмами очікувані результати їхньої навчальної діяльності або складники ключових компетентностей і наскрізних умінь, що мають формуватися (розвиватися) під час навчання, а саме: мінімальний обсяг знань, обов'язковий для засвоєння учнем/ученицею відповідно до його/її індивідуального розвитку та пізнавальних можливостей; основні уміння та навички, формування/розвиток яких передбачено рекомендованими програми; формування ціннісного ставлення учня/учениці до життєвих явищ і подій, що досліджуються.

Зрозуміло, що безпосередньо на уроці не завжди можна оцінити виховний ефект певного навчального предмета, сформованість цінностей та особисте ставлення школярів, адже система цінностей, особисте ставлення, поведінкові моделі учня/учениці проявляються в реальному житті. Тому завданням учителя є створення оптимальних умов для вільного висловлення і захисту учнем/ ученицею власної думки з будь-яких морально значимих питань/проблем у будь-яких навчальних ситуаціях у навчальній та позаурочній діяльності.

Навчальні заняття з предметів "Етики", "Вчимося жити разом", "Культура добросусідства", "Духовність і мораль в житті людини і суспільства" можуть бути схожі на дослідницьку лабораторію, дискусійний клуб, де кожен/кожна учень/учениця має змогу індивідуально чи в групі дослідити ті чи інші проблеми, висловитися, поміркувати вголос, поділитися враженнями та власним досвідом. Варто якнайширше залучати життєвий досвід учнів, спонукаючи їх до активного спілкування з родиною, близькими та оточенням. Один-два уроки у навчальному році можна проводити як родинні/шкільні свята, під час яких діти не просто демонструють власні досягнення в царині навчального матеріалу, а спілкуються зі своїми батьками/представниками родини/близькими дорослими та представниками сімей однокласників і однокласниць, учителями, запрошеними особами. Це відкриває перспективу позаурочної діяльності учнів, наприклад у реалізації групових проєктів.

Викладати курси морального спрямування можуть вчителі/педагогічні працівники за умови проходження ними відповідної методичної підготовки.
Етика
Предмет спрямований на формування моральних цінностей і орієнтирів особистості, моральної культури і культури поведінки учня. Процес становлення громадянського суспільства, прагнення України стати невід'ємною складовою європейського співтовариства, пандемія COVID-19 та війна з рф спонукають до формування та реалізації в суспільному та індивідуальному житті відповідних принципів, цінностей та норм, які базуються на більш високому духовно-моральному рівні з пріоритетом загальнолюдських цінностей. Обов'язковою умовою соціально-економічного та духовно- морального прогресу нації, перетворення українського суспільства в розвинену цивілізовану націю є створення високодуховного середовища в суспільстві, формування у молодих поколінь високої моральної особистісної культури.

З огляду на це є актуальним і своєчасним запровадження "Етики" в освітній процес закладів загальної середньої освіти. До цього спонукають не тільки зміни в ціннісних орієнтирах українського суспільства, а й загальне зростання ролі моралі в житті людства в інформаційному глобалізованому світі. Формування світогляду, формування вільної особистості, яка визнає загальнолюдські та національні цінності й керується морально-етичними критеріями та почуттям відповідальності у власній поведінці; виховання поваги до людської гідності й дотримання прав людини, демократичних цінностей, верховенства права, справедливості, неупередженості, рівності є основною метою предмета "Етика". Вивчаючи цей предмет, здобувач освіти набуває найважливіших навичок для співжиття в родині, школі, суспільстві, відповідальності за свої вчинки, розуміння людських чеснот і усвідомлення совісті як внутрішнього правила моралі. Він опанує помірну самокритику, і навчитися відчувати власну провину за допущені помилки. Також буде праг- нути підвищити людські якості та покращити комунікації з суспільством. Навчиться ставити цілі і досягати їх, дотримуватись усіх етичних норм спілкування. Також цей предмет допомагає вивчити традиції та цінності українського народу.

Особливістю курсу є те, що він покликаний не тільки й не стільки сприяти засвоєнню певних етичних знань (морально-етичних категорій, норм, правил), а й спонукати дітей до морального самовдосконалення, формуючи переконання та моделі моральної поведінки.

Навчальний курс розраховано на два роки, кожен з яких має особливості. Тому завдання вчителя етики - мотивувати, надихати, заохочувати до взаємодії, сприяти розвитку компетентностей та формувати демократичну культуру здобувачів освіти.

"Етика" має на увазі орієнтацію на навчання, виховання та розвиток усіх здобувачів освіти з урахуванням їх індивідуальних особливостей:

вікових, фізіологічних, психологічних, інтелектуальних;

освітніх потреб, орієнтацію на різний рівень складності програмного матеріалу, доступного здобувачу освіти;

виділення груп здобувачів освіти за знаннями, здібностями;

ставлення до кожного та кожної як до унікальних індивідуальностей.

Для цього використовуються різноманітні методи роботи на уроках зі здобувачами освіти:

особистісно спрямовані, коли зміст стає актуальним для кожного та кожної;

стимулюючі, коли через діалог підтримується свобода висловлювань, що сприяє розкутості, пробудженню у здобувачів освіти інтересу до моральних проблем та створення громадської думки;

активізуючі, що пробуджують творчі здібності особистості, її емоційну сферу. Зміст орієнтований на ігрові, творчі форми, роботу з фольклорною та художньою літературою. Це дозволяє в яскравій формі довести до свідомості здобувача освіти уявлення про внутрішній світ людини: її переживання, мотиви, що супроводжують вибір дії і є двигунами вчинків.

Основну увагу шкільного предмета "Етика" зосереджено на правилах ввічливості, освоєнні у мовній та поведінковій практиці "ввічливих" слів, їх значення у встановленні добрих відносин із оточуючими, уявленні про позитивні та негативні вчинки, шляхах виходу із конфліктної ситуації (подолання сварок, бійок, визнання своєї провини), значенні праці в житті людини, прав та обов'язків, людських потреб тощо.

Для підвищення якості викладанні "Етики" необхідно застосовувати нові методи та технології при проведенні уроків: таблиці, малюнки, хмари слів, карикатури, схеми, відеоматеріали, мультфільми, притчі, вірші, ігри, доку- менти/джерела, ситуації з життя, біографії, фольклор тощо. Ефективність уроку буде залежати від побудови роботи, яка включає урізноманітнення діяльності.

Також важливим є закріплення матеріалу, тут варто звернути увагу на 3 складові: розуміння, діяльність та взаємодія, тому необхідно використовувати широкий спектр завдань, який охопить ці складові. Окрему увагу варто приділити узагальненню та проводити його як окремий урок після кожної теми. Щодо оцінювання, то пропонується використання формувального оціню- вання. Зокрема, потрібно подавати цілі доступною мовою для здобувачів освіти; використовувати такий елемент як мотивація на початку кожного уроку; здійснювати самооцінювання та взаємооцінювання, оцінювання вчителем з використанням технік формувального оцінювання; надавати й отримувати зворотній зв'язок; вимірювати атмосферу класу та формувати позитивне середовище. У кінці кожного уроку, для осмислення матеріалу, корисно проводити рефлексію.

Викладання етики буде набагато успішнішим, якщо у закладах загальної середньої освіти існують і діють норми поведінки та взаємовідносини, побудовані на етичних витоках і відповідній громадянській етиці рівноправних партнерських відносин, взаємоповазі здобувачів освіти і вчителів. Створення етичної атмосфери у закладах загальної середньої освіти сприятиме тому, що теоретичні знання будуть використовуватись здобувачами освіти на практиці.
Вчимося жити разом
Метою предмета "Вчимося жити разом" (ВЖР) є сприйняття учнівством вищих моральних цінностей і набуття ними здатностей, сприятливих для етичної поведінки в контексті загальнолюдських цінностей, фундаментальних прав людини й ідей сталого розвитку.

Особливістю предмета є наголос на набуття учнівством соціальних і психологічних компетентностей, сприятливих для етичної поведінки, соціалізації і самореалізації особистості, зокрема, таких компетентностей:

когнітивних (критичне та системне мислення, логічне обґрунтовування позиції, творчість, оцінювання ризиків, ухвалення рішень, розв'язування проблем, вміння вчитись);

емоційних (розбудова позитивної самооцінки, керування емоціями, співчуття, мотивація успіху і гартування волі, ініціативність);

соціальних (ефективне спілкування, співпраця з іншими, мирне розв'язування конфліктів, протистояння негативним соціальним впливам тощо).

За рішенням закладу освіти навчальний курс "Вчимося жити разом" можна використовувати у рамках інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" або у вигляді окремого предмета. За потреби заклад освіти може організувати здобуття освіти учнями за індивідуальною освітньою траєкторією.

Зміст предмета для 5 - 6 класів структуровано за змістовними лініями і відповідною тематикою:

Змістовна лінія

Тематика

Базові поняття

Вступний тренінг

Цінності

Роль цінностей у житті людей

Соціальні компетентності

Унікальність людини

Повага до різноманіття

Що сприяє порозумінню між людьми

Коло стосунків

Ефективне спілкування

Конструктивне розв'язання конфліктів

Командна робота

Протидія тиску, насильству і цькуванню

Безпека в інтернеті

Психологічні компетентності

Емоційна грамотність

Планування часу

Критичне мислення

Ухвалення рішень

Розвиток творчості

Постановка і досягнення мети

Екологічна компетентність

Екологічна відповідальність

Оцінювання за курсом

Підсумкове завершальне оцінювання

Головною ознакою навчання за предметом ВЖР є зосередження на розвитку особистого потенціалу учнів та покращення стосунків у їхньому соціальному середовищі. Це забезпечується дотриманням таких принципів: партнерство між учнями і вчителем, який є фасилітатором навчального процесу; інклюзивність - всі учні класу залучені до навчальної діяльності; активне навчання, що враховує індивідуальні стилі сприйняття і стратегії навчання учнів: робота в групах, мозковий штурм, проекти, тематичні дослідження, рольові ігри тощо; навчання на ситуаціях, наближених до реального життя (важливих для безпеки, здоров'я, соціалізації та самореалізації учнів).

Пріоритетними методами навчання є дослідницькі, творчі, проблемно- пошукові. Формами організації діяльності дітей є колективна, групова, індивідуальна. Особливу увагу приділено організації групової роботи учнів.

Увага вчителя має бути зосереджена на проведенні занять з використанням методів навчання, що ґрунтуються на активній участі всіх учнів: роботі в групах, обговоренні, мозкових штурмах, розробці концептуальних карт, рольових іграх, дискусіях, творчих проектах, інтерв'ю, аналізі життєвих ситуацій, моделюванні розв'язання проблеми тощо.

Детально методи викладання предмета наведено в онлайн-курсі "Вчимося жити разом".

Оцінювання навчальних досягнень учнів за предметом включає вхідне діагностичне, формувальне (поточне) і підсумкове.

На початку вивчення предмета рекомендується проведення діагностичного оцінювання, а по завершенню кожного року навчання - підсумкове. Це надасть можливість оцінювати прогрес учнів у розвитку психосоціальних навичок. Для цього вчителю рекомендується використовувати онлайн-анкети "До" і "Після", які розроблено спеціально для діагностичного і підсумкового оцінювання.

Рекомендовані інструменти оцінювання за предметом ВЖР наведено за покликанням. Зокрема, для оцінювання знань, умінь, ставлень і поведінки рекомендується використовувати інструменти, зазначені у таблиці. Великий знак "Х" означає, що інструмент є найбільш корисним для оцінки відповідної складової поведінкової компетентності, а знак "х" - що він просто корисний.

Предмет ВЖР має повне навчально-методичне забезпечення для 5 класу http://autta.org.ua/ua/resources/Kurs_vzhr/. До складу комплекту входять:

модельна авторська програма ВЖР;

календарно-тематичне планування,

підручник для учнів;

розробки уроків для всіх тем;

сайт дистанційної освіти для учнів;

посібник для вчителя з концептуальних основ компетентнісного навчання за освітньою галуззю СЗО;

онлайн-курс для самопідготовки та підвищення кваліфікації вчителів;

онлайн-супровід вчителів: (ФБ група "Здоров'я, безпека та добробут");

онлайн-анкети для діагностичного і підсумкового оцінювання.

Культура добросусідства
Предмет "Культура добросусідства" для 5 - 6 класів спрямований на підтримку широкої соціальної інклюзії, міжкультурної і миротворчої освіти, розвиток освіти впродовж життя та демократизацію освітнього середовища в Україні. Цей предмет розроблявся для полегшення адаптації дітей до нових умов навчання і їхньої успішної інтеграції в нових колективах або громадах. Тож він набуває особливої актуальності у наш час у зв'язку з активізацією процесу європейської інтеграції України, глобалізації і активної міграції населення. Зокрема також і через війну, оскільки багато дітей вимушено залишили свої оселі та звичне середовище. Водночас певним викликом є і прийом нових дітей у сталі учнівські колективи і громади. Тож пропонований зміст предмету та запропоновані види діяльності є помічним інструментом, щоб швидше познайомити дітей між собою, адаптувати їх до нових умов навчання в базовій школі й у новому колективі, згуртувати дітей, розвивати конструктивну взаємодію і навички ненасильницької комунікації, сприяти зниженню конфліктного потенціалу і створенню комфортної психологічної атмосфери в класі.

Предмет "Культура добросусідства" може викладати педагог, який працює з предметами соціальної і здоров'язбережувальної або громадянської і історичної освітніх галузей. За умови проходження відповідного навчання, предмет також може викладати класний керівник (учитель-предметник будь-якого фаху), соціальний педагог або шкільний психолог.

Відповідно до Типового навчального плану для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти Типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженої наказом МОН України від 19.02.2021

№ 235, навчальне навантаження на тиждень для вивчення предмету "Культура добросусідства" передбачає 0,5 годин. Однак відповідно до академічної автономії закладу загальної освіти рішенням педагогічної ради може бути визначено і більшу кількість годин для вивчення предмету "Культура добросусідства" за рахунок додаткових годин навчального плану або перерозподілу навчальних годин між галузями.

Окреслені у модельній навчальній програмі пропонований зміст і види навчальної діяльності дозволяють планувати освітній процес предмета і з більшою кількістю годин навчального навантаження на тиждень. Обидва варіанти (0,5 і 1 година на тиждень) пройшли успішну апробацію під час пілотування у 36 закладах освіти України в 2021/2022 навчальному році.

Концептуальну основу предмета "Культура добросусідства" становлять положення інтегрованого, компетентнісного та діяльнісного підходів, що відображено у модельній навчальній програмі "Культура добросусідства. 5- 6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори: М. А. Араджионі, О. Г. Козорог, Н. К. Лебідь, В. І. Потапова, І. К. Унгурян), затвердженої наказом МОН України від 12.07.2021 № 795 "Про надання грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" модельним навчальним програмам для закладів загальної середньої освіти". "Культура добросусідства" у 5 класі логічно продовжує завдання інтегрованого курсу "Я досліджую світ", за яким діти навчались у початковій школі.

Зміст модельної навчальної програми "Культура добросусідства" є лінійно-концентричним. Вона структурована за розділами і побудована в такий спосіб, щоб зберегти наступність і послідовність вивчення тем від 5 до 6 класу, врахувати міжпредметні та міжгалузеві зв'язки. Розділи виділені за принципом розширення кола міжособистісної взаємодії дитини в соціумі. Частина програми, що розкриває зміст 5 класу, структурована за 4 розділами ("Я дорослішаю", "Я і моя родина", "Я у спільноті", "Різні, але рівні"), в яких об'єднано 15 тем. Частина програми, що розкриває зміст 6 класу, містить 3 розділи ("Я, моя індивідуальність і безпека", "Я у спільноті", "Я в громаді: діємо разом"), у які об'єднано 14 тем. Теми за розділами розташовані в певному логічному порядку. Водночас учитель/учителька може коригувати послідовність тем, обсяг змісту і час на його опрацювання відповідно до потреб здобувачів освіти та особливостей організації освітнього процесу.

Зміст предмета "Культура добросусідства" спрямований на роботу зі ставленнями, цінностями, розвиток особистих якостей і відпрацювання поведінкових навичок, що передбачає системну і тривалу співпрацю педагога/ педагогині з дітьми. Тому деякі очікувані результати навчання програми є наскрізними, а саме: етична поведінка, конструктивне спілкування, співпраця для досягнення результату діяльності, підтримка доброчинності.

Для досягнення очікуваних результатів навчання авторами змісту програми запропоновано розлогий перелік видів навчальної діяльності й високий рівень їхньої конкретизації. Це обумовлено певною складністю та чутливістю окремих тем змісту програми, необхідністю окреслити запропоновану авторами глибину занурення та деталізації тем, надати альтернативні види діяльності з урахуванням віку здобувачів освіти та рівня їхньої підготовки, технічних/просторових можливостей закладу освіти тощо. Деякі види діяльності можуть бути рекомендовані як творче домашнє завдання або позаурочна активність, як ідеї для проведення цікавих інтерактивних ранкових зустрічей і годин спілкування, спільних заходів з батьками або з молодшими школярами. Зазначений перелік видів навчальної діяльності є орієнтовним. Педагоги/педагогині на свій розсуд можуть обирати види навчальної діяльності з тих, що запропоновані в Програмі, додавати нові або адаптувати рекомендовані види діяльності відповідно до потреб здобувачів освіти та особливостей організації освітнього процесу.

У впровадженні курсу має віддаватися перевага діяльнісному підходу, який передбачає різноманітні активності: інтерактивні вправи, практичні роботи, дослідження, спостереження, розв'язання ситуативних завдань, моделювання та прогнозування, проєктну діяльність, роботу з різними джерелами інформації, використання цифрових пристроїв тощо. Під час роботи за програмою рекомендуємо впроваджувати основні підходи для навчання в НУШ, зокрема дотримуватися умов і технології інтерактивного навчання, базуватися на особистому досвіді дитини і членів її родини, обирати завдання для занять за принципом "краще менше, та краще", практикувати в навчанні підлітків принципи освіти дорослих тощо. Додаткові ресурси для реалізації змісту предмета "Культура добросусідства" (підручник, календарно-тематичне планування, поурочні методичні розробки тощо) учитель/учителька може знайти в розділі "Методична підтримка учителів НУШ 5-6 класи" на вебсайті Інституту модернізації змісту освіти.

Під час викладання "Культури добросусідства" рекомендуємо застосовувати переважно формувальне оцінювання, яке передбачає надання учням підтримки, коригує засоби та методи навчання у разі виявлення їх неефективності, визначає подальші цілі. Рекомендуємо використовувати техніки формувального оцінювання для формування в учнів рефлексивної компетентності. Це сприятиме не тільки обдумуванню власного навчального поступу школярів, а й розвитку їхнього емоційного інтелекту. Взаємооцінювання є повноцінною навчальною стратегією і також активно використовується в

"Культурі добросусідства". Під час роботи зі школярами учителеві/учительці доречно організовувати обмін роботами, взаємозапитання за пропонованим планом, взаємообмін завданнями, заповнення форм взаємооцінювання тощо.

Якщо педагогічна рада закладу освіти ухвалить рішення про підсумкове оцінювання предмету "Культура добросусідства" у 5 (6) класі, то результати навчальних досягнень учнів/учениць фіксуються у Свідоцтві досягнень, форма якого запропонована у Методичних рекомендаціях щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти (наказ Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289). В додатку 1 до зазначених рекомендацій в блоці "Етика/Курси морального спрямування" вписується назва предмету "Культура добросусідства" і відповідно змінюються три очікуваних результати навчання: 1) розвиток самоусвідомлення та ефективна діяльність,

2) конструктивна комунікація і співпраця, 3) толерантність, чуйність, доброчинність. З критеріями оцінювання за запропонованими результатами можна ознайомитися в розділі "Методична підтримка учителів НУШ 5- 6 класи" на веб-сайті Інституту модернізації змісту освіти. Вони відповідають очікуваним результатам галузі на кінець 6 класу. Тож при оцінюванні досягнень дітей в 5 класі, слід корегувати ці результати з опрацьованими темами.

Учителям, адміністрації закладу варто звернути увагу на те, що освітній заклад здійснює процес спрямованої соціалізації учня/учениці, тому певною мірою відповідає за їхній моральний і соціальний розвиток. Навчання учнів буде більш успішним за умови панування в освітньому закладі демократичної атмосфери та правил поведінки, стосунків учасників освітнього процесу, побудованих на етичних началах, рівноправних партнерських відносинах і взаємоповазі.

Завдання вчителя предметів - мотивувати, надихати, заохочувати до взаємодії, сприяти розвитку компетентностей та формувати демократичну культуру здобувачів освіти.

В умовах дії правового режиму воєнного стану можливе дистанційне або змішане навчання. Для сприяння організації навчання в таких умовах у багатьох навчально-методичних комплектах, створених відповідно до модель- них навчальних програм, передбачено цифрові електронні додатки, сайти дистанційної освіти для учнів.

Використання під час уроків психологічних хвилинок можна здійснювати відповідно до рекомендацій, розміщених на сайті Державної наукової установи " Інститут модернізації змісту освіти" .

Нині в Україні діє воєнний стан, агресія росіі розширила коло викликів, які загрожують національній безпеці та майбутньому розвитку нашої держави. І ситуація лише погіршуватиметься, якщо нехтувати природними потребами дітей у їх духовному та моральному розвитку. Ефективною відповіддю на ці виклики є рішуче та невідкладне повернення до моральних цінностей. Адже результати фундаментальних наукових досліджень у сфері освіти, вітчизняний і міжнародний досвід свідчать про важливість і безальтернативність морального виховання дітей і молоді, а також про необхідність активного залучення до цього всіх учасників освітнього процесу та громадськості. В умовах нинішньої ситуації є вкрай необхідним забезпечення виховання дітей на засадах традиційних для нашого народу духовних і моральних цінностей, здійснення викладання відповідних курсів. Адже саме моральне виховання є базисом для становлення особистості та якісного розвитку суспільства. Навчальні предмети морального спрямування формують базис духовного розвитку вихованців і мають обов'язково бути включені до внутрішньої системи забезпечення якості освіти кожного закладу загальної середньої освіти, адже становлення особистості значною мірою залежить від духовно-морального виховання, визначаючи рівень могутності та безпеки незалежної України, духовно-моральний і інтелектуальний стан громадянського суспільства. Все це сприятиме сталому моральному та інтелектуальному розвитку громадянського суспільства, що у свою чергу визначає рівень могутності та безпеки держави.

У типовій освітній програмі для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти, розробленій на підставі Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. № 898 [1], курси морального спрямування віднесені до освітньої галузі "Соціальна і здоров'язбережувальна". Там для 5-6 класів, крім інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут", пропонуються курси на вибір учнів: "Етика", "Культура добросусідства" та "інші курси морального спрямування", серед яких є і курс
Духовність і мораль у житті людини і суспільства.
Метою курсу "Духовність і мораль в житті людини і суспільства" є розкриття змісту духовності і моралі, розвиток пізнавального й емоційного інтересу учнів до вивчення курсу, розкриття особливостей і цінностей духовної і моральної поведінки особистості в сім'ї, класі, громаді, державі, природі і формування відповідних духовних і моральних компетентностей.

Реалізація модельної навчальної програми курсу (автори: Жуковський В.М., Сіданіч І.Л., Грищук Д.Г., Губеня І.І., Лахман Н.М.) ґрунтується на ціннісних орієнтирах, прописаних у Державному стандарті базової середньої освіти: повага до особистості учня та визнання пріоритету його інтересів, досвіду, власного вибору, прагнень, ставлення у визначенні мети та організації освітнього процесу, підтримка пізнавального інтересу та наполегливості; забезпечення рівного доступу кожного учня до освіти без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу; дотримання принципів академічної доброчесності у взаємодії учасників освітнього процесу та організації всіх видів навчальної діяльності; становлення вільної особистості учня, підтримка його самостійності, підприємливості та ініціативності, розвиток критичного мислення та впевненості в собі; формування культури здорового способу життя учня, створення умов для забезпечення його гармонійного фізичного та психічного розвитку, добробуту; створення освітнього середовища, в якому забезпечено атмосферу довіри без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу; утвердження людської гідності, чесності, милосердя, доброти, справедливості, співпереживання, взаємоповаги і взаємодопомоги, поваги до прав і свобод людини, здатності до конструктивної взаємодії учнів між собою та з дорослими; формування в учнів активної громадянської позиції, патріотизму, поваги до культурних цінностей українського народу, його історико-культурного надбання і традицій, державної мови; плекання в учнів любові до рідного краю, відповідального ставлення до довкілля.

Завдання курсу підпорядковуються зазначеним у Державному стандарті базової середньої освіти обов'язковим результатам навчання: моделювати різні ситуації життя в суспільстві і розкривати можливість їх розв'язання на основі духовності і моралі; вчити школярів основам критичного мислення у процесі розв'язання проблемних ситуацій в контексті духовності і моралі; спонукати учнів вибирати зразки суспільної поведінки на основі духовності і моралі; формувати зразки високоморальної суспільної поведінки.

Програма базується на низці концептуальних освітніх ідей і спрямована на досягнення мети базової середньої освіти, яка передбачає розвиток природних здібностей, інтересів та обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення до родини, суспільства, навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу.

Реалізація ідей Програми передбачає прийняття різних поглядів учнів/учениць, повагу до їх носіїв, батьків та середовища, в якому перебувають і виховуються здобувачі освіти. Водночас Програма має на меті подолання фрагментарності у моральному розвитку школярів і школярок, їх ознайомлення з духовно-моральним досвідом нашої держави та людства в цілому, передбачає спонукання до усвідомлення не відповідної соціальним нормам поведінки та набуття позитивного морального досвіду особистості.

Програма ґрунтується на підходах, принципах, цілях, змісті, формах, методах і засобах, які адекватні вимогам часу і завданням формування високоморальної особистості. Передбачається врахування володіння і використання учнями інформаційних технологій, вікових та індивідуально- психологічних особливостей, їх досвіду моральної поведінки.

Програма підтримує ідею про те, що освітня діяльність школи має бути спрямована не лише на далеку перспективу формування високоморальної особистості, а й на її підготовку до майбутнього самостійного життя. Насправді школа розглядається авторами Програми як модель суспільства, а учні - як його активні члени, які зі шкільної лави занурюються в суспільне життя, набуваючи необхідних компетентностей.

Реалізація Програми висуває особливі вимоги до вчителя, який має усвідомлювати важливість своєї особистої, професійної та соціальної місії, володіти необхідними компетенціями. Переосмислюються взаємини вчителя і учня під час освітнього процесу: акцент переноситься з трансляції готових моральних знань у свідомість учнівства на партнерську взаємодію, суб'єкт-суб'єктні взаємини, діалогічність, розвиток критичного мислення учнів, на спільний пошук відповідей на моральні проблеми.

Програма спрямована на подолання елементів формальності освітнього процесу, надмірної його вербалізації, на сприяння синергії і активізації духовних, психологічних і фізичних сил учителя, учнів, батьківської спільноти, громади. Чільне місце у Програмі належить формам і методам освітньої діяльності. Основний акцент робиться на інноваційних, інтерактивних та інформаційно-комунікаційних технологіях. Поряд з вербальними методами і формами роботи застосовуються практично-діяльнісні форми і методи, які допомагають реалізувати активність учнів: ситуативні задачі, рольові ігри, драматизація, проектна діяльність, доручення, презентація, портфоліо, реальні і уявні подорожі, реальні і уявні екскурсії, зустрічі.

Відповідно до Програми планується формування в учнів 5-6 класів низки ключових компетентностей, в основі яких лежать особистісні якості, особистий, соціальний, культурний і навчальний досвід учнів; їх потреби та інтереси, які мотивують до належної моральної поведінки; знання, уміння та ставлення, що формуються в освітньому, соціокультурному та інформаційному середовищі, у різних життєвих ситуаціях.
6 - 9 класи Освітня галузь "Здоров'я і фізична культура" Основи здоров'я
Відповідно до типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня, затвердженої наказом МОН від 20.04.2018 № 405, на вивчення предмета у 5 - 9 класах передбачена 1 година на тиждень.

Вивчення предмета "Основи здоров'я" у 2022/2023 навчальному році здійснюватиметься за оновленою навчальною програмою (затверджена і надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" наказом Міністерства освіти і науки України від 03.08.2022 № 698).

В оновленій навчальній програмі розширено зміст модулів з питань особистої безпеки. Додано питання, що пов'язані з ризиками воєнного часу, зокрема: сигнали оповіщення населення, дії під час повітряної тривоги, обстрілу тощо, надійне і ненадійне укриття, протимінний захист та поводження з вибухонебезпечними і незнайомими предметами, надання домедичної допомоги та психологічної самодопомоги, поведінка з озброєними людьми, виживання в екстремальних ситуаціях тощо. Зазначені питання включені у зміст розділу навчальної програми, який в оновленій програмі називається

"Безпека і здоров'я людини" і вивчається на початку навчального року у кожному класі. Оновлений зміст розділу для його реалізації потребує більше навчального часу, тому рекомендуємо для цього використовувати резервні години, передбачені навчальною програмою.

Окрім того, програму для 7 класу доповнено питаннями щодо руху на велосипеді, безпеки на залізниці, руху через залізничні переїзди, відповідальності за розповсюдження у соціальних мережах роликів/повідомлень та інформації, що може загрожувати національній безпеці. У програмі для 8 класу у розділ 2. "Фізична складова здоров'я" додано питання безпеки харчування в умовах воєнного стану; тему "На порозі дорослого життя", яка розглядалась в розділі 1, "Здоров'я людини" перенесено в розділ 3. "Психічна і духовна складові здоров'я"; зміст теми "Безпека в побуті й навколишньому середовищі" (розділ 4. Соціальна складова здоров'я) доповнено питаннями впливу воєнних дій та терористичних актів на навколишнє середовище і виконанням практичних завдань "Відпрацювання алгоритмів дій під час хімічної, біологічної, радіологічної загрози забрудненню навколишнього середовища у результаті воєнних дій"

Навчання учнів поводженню з вибухонебезпечними та незнайомим предметами, протимінному захисту пропонуємо здійснювати відповідно до методичних рекомендації щодо проведення бесід з учасниками освітнього процесу з питань уникнення враження мінами і вибухонебезпечними предметами та правил безпечної поведінки у надзвичайних ситуаціях (лист МОН від 17.03.2022 № 1/3485-22 ).

Також інформуємо, що громадська організація "Асоціація саперів України" у співробітництві з громадською організацією "Прометеус" проводить навчання педагогічних працівників за курсом "Навчання з попередження ризиків, пов'язаних із вибухонебезпечними предметами (EORE)". Курс розрахований на 30 годин онлайн навчання. Реєстрація за посиланням.

Особливості впровадження змісту здоров'язбережувальної освіти в основній школі окреслено в методичних рекомендаціях щодо викладання навчальних предметів попередніх років.

Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання предметів соціально і здоров'язбережувальної освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 160.8 KB, Завантажень: 407)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення основи здоров\'я

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки основ здоров\'я

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання предметів соціально і здоров'язбережувальної освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання предметів соціально і здоров'язбережувальної освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Соціальна і здоров'язбережувальна освітня галузь Державний стандарт базової середньої освіти визначає для соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі (далі - СЗО) компетентнісний потенціал, що позначає здатність кожної освітньої галузі формувати всі ключові компетентності через розвиток

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання біології у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання біології у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь
Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо. Переорієнтація освіти, у свою чергу, обумовлює проблему формування та розвитку в особистості учня ключових компетентностей.

Відповідно до Концепції "Нова українська школа", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 898, новий зміст освіти, покликаний формувати в особистості ключові компетентності, необхідні для успішної самореалізації у суспільстві, спроможності у подальшому навчатися та здійснювати професійну діяльність. Такими компетентностями визначено: вільне володіння державною мовою; здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) мовою; здатність спілкуватися іноземними мовами; математична; компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій; інноваційність; екологічна; інформаційно-комунікаційна; навчання впродовж життя; громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, моралі, справедливості, рівності, свободи, прав людини, добробуту та здорового способу життя, нетерпимості до проявів корупції; культурна; підприємливість і фінансова грамотність.

Відображуючи сучасну динаміку розвитку шкільної освіти України, Державний стандарт базової середньої освіти розширив завдання природничої освітньої галузі. Зокрема, стандартом визначено, що окрім формування в учня/учениці природничо-наукової картини світу, розвитку їх розумових здібностей, емоційно-вольової сфери, значна увага має приділятися вихованню сучасної, соціально активної особистості, здатної не тільки до накопичення знань, а й до їх застосування для вирішення власних, локальних та глобальних проблем.

Виходячи із потреб сьогодення, метою природничої освітньої галузі є формування в учнів природничо-наукової компетентності як базової та відповідних предметних компетентностей як обов'язкової складової загальної культури особистості і розвитку її творчого потенціалу на основі компетентнісного, діяльнісного, інтегративного, особистісно-орієнтованого, дослідницького, проблемно-ситуативного, диференційованого та рефлексивного підходів до освітнього процесу.

Звертаємо увагу на те, що Державний стандарт базової середньої освіти поетапно починає впроваджуватися з 01 вересня 2022 року для учнів 5 класів. Учні 6 - 11 класів закладів загальної середньої освіти продовжуватимуть навчатися за Державним стандартом базової і повної загальної освіти (2011). Виконання вимог зазначених державних стандартів є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типів і форми власності.

Визначальне значення у навчанні в частині природничої освітньої галузі має наступність, яка полягає в тому, що учень/учениця не лише переходить із класу в клас, від одного циклу навчання до наступного, а в тому, що навчання наступного рівня логічно розгортається на основі попереднього.

У Державному стандарті початкової загальної освіти закладається стратегічна мета природничої освітньої галузі, якою є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

У Державному стандарті базової середньої освіти ця мета уточнюється і полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, здатен оцінити вплив природничих наук, техніки і технологій на сталий розвиток суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі, відповідально взаємодіє з навколишнім природним середовищем.

Важливим проявом наступності від початкової до базової освіти є групування вимог до обов'язкових результатів, вказаних у державних стандартах освіти, які ідентичні за видами навчального пізнання та сформульовані відповідно до рівня освіти, зокрема:

Рівень початкової освіти (4 клас)

Рівень базової освіти (6 клас)

Здобувач освіти

1) відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи

1) пізнає світ природи засобами наукового дослідження

2) опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах

2) опрацьовує, систематизує та представляє інформацію природничого змісту

3) усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світ;

3) усвідомлює закономірності природи, роль природничих наук і техніки в житті людини; відповідально поводиться для забезпечення сталого розвитку суспільства

4) критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру

4) розвиває власне наукове мислення, набуває досвіду розв'язання проблем природничого змісту (індивідуально та у співпраці з іншими особами)

Такий підхід дає можливість визначати навчальний поступ учня/учениці у здобутті природничих знань і формуванні умінь і навичок дослідження природи. Саме на цих групах результатів формується система оцінювання навчальних результатів учнів/учениць.

Зберігаючи наступність із початковою школою, природнича базова освіта орієнтована на подальший розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу, які ґрунтуються на загальнолюдських цінностях, принципах науковості, полікультурності, світського характеру освіти, системності, інтегрованості, єдності навчання і виховання.

Реалізація нового змісту навчання на рівні базової середньої освіти має здійснюватися з урахуванням напрацювання початкової ланки освіти. Це зумовлює передусім визначення змістово-результативної узгодженості в усіх освітніх галузях із передбачуванням складності процесу адаптації випускників початкової школи до навчання у 5 класі. З метою уникнення дублювання змісту в освітніх програмах початкової і базової освіти рекомендується здійснити певну діагностику рівня освітнього досвіду учнів учениць у природничій галузі, зокрема через різні види завдань та педагогічне спостереження, надати пріоритет формуванню мотивів пізнавальної діяльності тощо. Застерігаємо від надмірної інтенсифікації інтелектуального розвитку п'ятикласників, до якої схиляються окремі педагоги, аргументуючи це попитом батьків. Доцільною є організація освітнього процесу, орієнтованого на зону найближчого розвитку школяра.

На початку 2022/2023 навчального року задля досягнення результатів навчання, визначених Державним стандартом,пропонуємо виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким вони оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або із використанням технологій дистанційного навчання, визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік, запровадити "коригуюче навчання". Для цього доцільно провести діагностичні роботи (усні співбесіди), опитування, що дозволить вчасно скорегувати прогалини у засвоєнні навчального матеріалу. Проведення такого діагностування, зокрема з предметів природничої освітньої галузі, носить прогностичний характер щодо рівня сформованості ключових та предметних компетентностей і, відповідно, подальшого планування роботи вчителя. Слід зазначити, що оцінки за діагностичні роботи не бажано виставляти до класного журналу, адже вони є орієнтиром для визначення рівня залишковості знань і вмінь. Відповідно до результатів, спланувати роботу (колективну або індивідуальну) щодо актуалізації окремих тем, систематизації знань та умінь, практичного їх закріплення тощо. Тривалість періоду такого навчання кожен вчитель визначає самостійно: попередньо планує з урахуванням досвіду організації дистанційного навчання в минулому році, вносить певні корективи до плану після проведення діагностичних робіт. Рекомендуємо під час календарно-тематичного планування у навчальних програмах і календарно-тематичних планах виділити ключові теми, на яких ґрунтується подальше опрацювання програмового матеріалу. Це дозволить без порушення системи програмових вимог ущільнювати, оптимізувати вивчення інтегрованого курсу, концентрувати увагу на відпрацюванні позицій, що мають забезпечити якісну самостійну роботу учнів.

На перших уроках у 5 класі варто організувати повторення і систематизацію знань про природу та методи її дослідження, набуті учнями в початковій школі. Використовуючи наочність (наприклад, природні й штучні тіла з найближчого оточення учнів та/або ілюстрації, фото- чи відеоматеріали), варто повторити складники природи, групувати їх за певною ознакою. Результат цієї роботи оформити графічно (у вигляді схеми, таблиці, асоціативного куща тощо). Пригадати, що можна дізнатися про навколишній світ, допоможуть ігрові ситуації й творчі завдання, орієнтовані на виявлення можливостей органів зору, слуху, смаку, нюху, дотику. Учителям під час проведення повторення слід керуватися принципом доцільної актуальності, пам'ятаючи про неприпустимість перевантаження учнів.

Оцінювання учнів 5-х класів здійснюється відповідно до Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти.

Основними видами оцінювання результатів навчання учениць/учнів є формувальне, поточне та підсумкове: тематичне, семестрове, річне.

На основі формувального оцінювання - цілеспрямованого неперервного процесу спостереження за навчанням учнів, установлюють навчальний прогрес учня / учениці у певний момент освітнього процесу за вказаними групами результатів. Результати діяльності дитини щодо досягнення нею навчальних цілей залежать від психоемоційного та фізичного стану, і тому можуть бути лише підґрунтям для висновків щодо залученості дитини в навчальний процес, її активності, зусиль, яких вона прикладає під час навчання, відповідності методів, форм, засобів навчання, які використовує вчитель, навчальним можливостям та віковим особливостям учнів / учениць тощо. Формувальне оцінювання дозволить отримувати інформацію щодо навчальних досягнень учнів не лише педагогу, а й кожному учневі/учениці на різних етапах вивчення інтегрованого курсу. Ця інформація необхідна учням для усвідомлення власного просування в навчанні, вчителю - для визначення рівня складності завдань і коригування освітнього процесу з урахуванням можливостей і потреб учнівства.

Формувальне оцінювання слугує для визначення динаміки розвитку окремого учня / учениці і класу загалом та адаптування навчального процесу до потреб учнів / учениць. Тому результати такого оцінювання не сумуються, не накопичуються, за ними не обчислюється середнє тощо.

Поточне оцінювання призначене для встановлення рівнів опанування учнівством навчального матеріалу на певному етапі та здійснення корегування щодо застосованих технологій навчання. Проводити поточне оцінювання необхідно систематично, використовуючи завдання на повторення пройденого матеріалу й закріплення вивченого.

При здійсненні підсумкового оцінювання необхідно використовувати завдання для визначення рівня досягнень за кожною групою результатів: (учениця/учень) проводить дослідження природи, опрацьовує та використовує інформацію, усвідомлює закономірності природи.

Для формування висновків щодо рівня досягнення учнем / ученицею обов'язкових результатів навчання за певний інтервал часу (семестр, навчальний рік) чи визначений фрагмент змісту (тема, розділ, вид діяльності) учитель / учителька здійснює підсумкове оцінювання за результатами виконаної учнем / ученицею роботи / робіт (самостійних, контрольних, тематичних тощо) за однією чи двома групами результатів ("Здійснює пошук та опрацьовує інформацію", "Усвідомлює закономірності природи"). Завдання таких робіт розробляють з урахуванням вимог Державного стандарту базової середньої освіти на основі матеріалу відповідних тем модельних навчальних програм за якими здійснюють освітній процес. За групою результатів "Досліджує природу" проводять практичну роботу/практичні роботи (спостереження, експеримент), тематика якої/яких означена модельною навчальною програмою. Одним з видів діяльності учня / учениці, що може оцінюватися підсумковим оцінюванням є проєктна діяльність. Учнівські проєкти оцінюються за відповідними критеріями, з якими учні / учениці ознайомлюються заздалегідь.

Оцінюванню також підлягає сформованість в учениць/учнів наскрізних умінь, визначених Державним стандартом базової середньої освіти: читання з розумінням, висловлення власної думки усно й письмово, конструктивне керування емоціями, критичне й системне мислення, логічне обґрунтовування позиції, творчість, ініціативність, конструктивне керування емоціями, оцінювання ризиків, ухвалювання рішень, розв'язування проблем, співпраця з іншими.

Акцентуємо увагу, що заклади освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання відповідно до рішення педагогічної ради, а також визначати адаптаційний період впродовж якого не здійснюється поточне та тематичне оцінювання.

2022/2023 навчальний рік є особливим для учнів п'ятих класів. Подоланню труднощів періоду адаптації учнів 5- х класів до навчання в основній школі може сприяти цілеспрямована координація дій вчителів, їх професіоналізм та досвідченість. Організаційними формами роботи щодо підготовки педагогів, які працюють у 5-х класах можуть бути: проведення спеціальних тренінгів з проблем наступності навчання; система відкритих уроків, на яких самими педагогами відслідковується динаміка форм і методів навчання учнів; використання інформаційних ресурсів і технологій для організації різноманітних форм взаємодії дорослих і дітей з метою розв'язання особистісно значущих проблем молодших підлітків.

Реалізація природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році забезпечується через інтегровані курси "Пізнаємо природу", "Довкілля", "Природничі науки". Заклади освіти здійснюють вибір модельних навчальних програм, яким надано гриф "Рекомендовано Міністерство освіти і науки України" (наказ МОН №795 від 12.07.2021, наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки від 13.12.2021 № 1358), між трьома варіантами вивчення природознавчих курсів у 5-6 класах:

за однією із чотирьох модельних навчальних програм "Пізнаємо природу" у 5-6 класах з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Довкілля" в 5-6 класах також з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Природничі науки" в 5-6 класах без вивчення окремого предмету "Географія" в 6-му класі, оскільки змістові питання географічного складника державного стандарту базової освіти включено до програми "Природничі науки".

Кожна модельна навчальна програма має особливості щодо реалізації вимог державного стандарту, об'єднуючи питання окремих компонентів галузі (загальноприродничого, біологічного, екологічного, астрономічного, фізичного, хімічного та географічного) у розділи i теми. Тим самим репрезентовано різні підходи щодо інтеграції, наприклад: особливості пояснення природних явищ та технологічних процесів з позицій кожної з природничих наук, причинно- наслідкові зв'язки, що зумовили сучасний спосіб життя людства та ïx вплив на можливе майбутнє, модульний підхід, де компоненти природничої освітньої галузі інтегруються в природничо-наукову картину світу на основі загальних закономірностей природи та природничих ідей. Водночас yci модельні навчальні програми визначають природничу освіту, як елемент культури кожної людини, сприяють усвідомленню практичного застосування досягнень природничих наук, ïx ролі у розвитку цивілізації. Вивчення будь-якого інтегрованого курсу базується на знаннях i компетентностях, набутих учнями в початковій школі, i спрямоване на подальше формування їхнього світогляду, розширення розуміння широкого спектру наукових ідей астрономії, біології, географії, екології, фізики i хімії у цілісному пізнанні природи, розвиток розумово-пізнавальних i творчих якостей, рівень яких визначає конкурентну спроможність на сучасному ринку праці.

У модельних навчальних програмах для 5-6 класів природничої освітньої галузі дотримано наступність з інтегрованим курсом "Я досліджую світ" (1-4 класи), в якому відбувається формування в учениць/учнів уявлень про різноманітність, збереження і дослідження природи. Знання, навички і ставлення, набуті учнівством у початковій школі, слугують вагомим підґрунтям у природничій освіті в 5-6 класі.

Учениці й учні 5 класу вже мають уявлення, знання про природу і певний досвід її пізнання, набуті при вивченні інтегрованого курсу "Я досліджую світ" у початковій школі. Сформовані у 1-4 класах уявлення розвиваються, природничі поняття поглиблюються і систематизуються; посилюється увага до зв'язків у природі (між тілами живої і неживої природи, між будовою та властивостями речовин, між явищами тощо), що сприятиме усвідомленню цілісності природи.

Окреслимо особливості кожної з модельних навчальних програм для 5-6 класів закладів загальної середньої освіти.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Біда Д.Д., Гільберг Т.Г., Колісник Я.І.).
Інтегрований курс "Пізнаємо природу" для 5-6 класів є продовженням курсу "Я досліджую світ" початкової школи й водночас пропедевтичною основою вивчення природничих наук у базовій школі. Новий ступінь вивчення природи забезпечує початок систематизації знань про об'єкти і явища природи, формування первинних уявлень про взаємозв'язок між світом неживої і живої природи, між організмами й середовищем, поглиблює розуміння впливу діяльності людини на зміни, що відбуваються в навколишньому середовищі.

Модельна навчальна програма інтегрованого курсу спрямована на формування особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, прагне діяти в щоденних ситуаціях спілкування з природою відповідно до екологічних принципів поведінки, використовує природознавчі знання для дотримання правил здорового способу життя. Вона забезпечує єдність інтелектуального та емоційного сприйняття природи з практичною природоохоронною діяльністю, сприяє засвоєнню традицій українського народу у відносинах людини з природою.

Зміст курсу та його структура побудовані на основі спірального принципу неперервного розширення та поглиблення знань з певної проблеми; структурно-функціонального принципу в описі та поясненні явищ, за якого досліджуються їхні елементи й залежності між ними в межах єдиного цілого.

Структура програми в 5 класі представлена п'ятьома розділами.

Розділ 1 "Пізнаємо світ науки" має на меті познайомити учнів із засобами наукового дослідження, досягненнями в галузі природничих наук, прикладами винаходів та відкриттів, пояснити вплив природничих наук, техніки та технологій на сталий розвиток суспільства. Важливе завдання на цьому етапі - сформувати навички, необхідні впродовж вивчення курсу, а саме познайомити з різноманітними джерелами інформації, зокрема цифровими, навчальними додатками та плануванням інформаційного пошуку.

Розділ 2 "Пізнаємо будову речовини" спрямований на формування наукового світогляду й уявлень учнів про навколишнє середовище як джерело речовин, їхнє різноманіття, властивості й застосування для практичних потреб людини.

Зміст розділу 3 "Пізнаємо природу Землі" розширює знання учнів/учениць про Землю та її оболонки, які вони отримали в початковій школі. У процесі її вивчення учні розширюють знання про компоненти природи (повітря, воду, ґрунти) та їхні взаємозв'язки. Тема має глибоке екологічне навантаження.

Навчальний матеріал розділу 4 "Пізнаємо світ організмів" викладений в логічній послідовності: рівні організації живих організмів, клітина як основна структурна та функціональна одиниця живого, віруси як неклітинні форми життя, одноклітинні прокаріоти, одноклітинні й багатоклітинні гриби, лишайники, різноманіття рослин і тварин (водночас особливу увагу звернено на вивчення представників флори та фауни нашої країни й свого краю), організм людини, формує вміння порівнювати й відрізняти основні групи організмів за істотними ознаками.

Завершує програму 5 класу узагальнюваний розділ 5 "Пізнаємо себе і світ", що реалізує не лише навчальну та розвиваючу мету, а й сприяє формуванню соціокультурної компетентності, розвитку емоційного інтелекту, формує розуміння у дитини, що пізнання себе і природи, зробить світ навколо кращим.

Дотримуючись принципу наступності, перший та останній розділи в 5-му та 6-му класах мають однакову назву, а їхній зміст спрямований відповідно на подальше формування наукового методу пізнання та розуміння себе та світу.

Доцільність структурування навчального матеріалу обґрунтовується тим, що опанування поняттями попередньої теми поглиблює знання учнів/учениць на наступному рівні, а повторення сприяє міцнішому засвоєнню та набуттю практичних навичок.

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" базової школи має чітко визначену практичну спрямованість, яка реалізується під час організації спостереження за навколишнім світом, дослідження природи, пошуку відповідей на запитання, експериментування та створення навчальних моделей, опрацювання та систематизації інформації природничого змісту тощо.

Модельна навчальна програма курсу розрахована на рекомендовані 2 години на тиждень. При мінімальному навантаженні (1,5 години на тиждень) радимо об'єднати споріднені теми та визначитися з найцікавішими для учителя та дітей видами діяльності. Заклади освіти, які працюватимуть за максимальним тижневим навантаженням (3 години на тиждень), матимуть змогу більше часу приділити дослідницькій діяльності, проєктам, практичній роботі, організації екскурсій, урокам корекції знань, узагальнення, перевірки та оцінювання досягнень учнів.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Бобкова О. С.) .
Мета інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" суголосна з метою природничої освітньої галузі й полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка виявляє зацікавленість до дослідження природи, розуміє основні її закономірності, уміє працювати з інформацією, відповідально взаємодіє з довкіллям, здатен/здатна оцінити значення природничих наук для сталого розвитку суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі.

Головною ідеєю курсу є розвиток ключових компетентностей і наскрізних умінь учнів/учениць, означених Державним стандартом, на основі діяльнісного підходу. Ця ідея реалізовуватиметься під час дослідницької діяльності учнів/учениць, набутті ними досвіду розв'язування навчальних і життєвих проблем як самостійно, так і в групі, та формуванні на цій основі власної системи знань про природу. Рівень сформованості компетентностей має стати особистісним досягненням учня / учениці.

Перший навчальний рік інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" (5 клас) присвячено дослідженню будови, особливостей і закономірностей функціонування певних систем (хоча саме поняття "система" не вводиться). Під час виконання різноманітних досліджень, розв'язування навчальних і життєвих проблем, реалізації проєктів учні/учениці поглиблюють набуті в початковій школі знання щодо певних об'єктів і систем макро- і мегасвіту, а також навчаються пізнавати свій організм, розуміти важливість піклування про здоров'я з підліткового віку.

Особливістю учнів 11-12-річного віку є сприйняття навколишнього світу на основі кінестетичної й візуальної взаємодії, тому у 5 класі пропонуються такі теми: 1. Навчаємося досліджувати світ природи 2. Квіткові рослини 3. Ріст і розвиток рослин 4. Ланцюги живлення 5. Організм людини 6. Планета Земля в космічному просторі.

Значну частину запропонованих у модельній навчальній програмі досліджень можна виконувати поза класною аудиторією - на шкільному подвір'ї, у парку, в лісі тощо. Велика увага приділяється моделюванню природних процесів, створенню навчальних моделей і розумінню значення моделювання для пізнання світу.

Теми досліджень тісно пов'язані з повсякденним життям, тому важливим елементом кожного досліду є формулювання висновків відповідно до його гіпотези (припущення). Саме так учні/учениці встановлюватимуть закономірності перебігу певних явищ і процесів та навчатимуться застосовувати їх під час розв'язування навчальних і життєвих проблем.

Під час виконання досліджень і розв'язання проблем учителям/учителькам необхідно розвивати медіаграмотність учнів/учениць - уміння оцінювати надійність інформаційних джерел, достовірність і науковість інформації тощо та перетворювати її (інтерпретувати схеми, графіки, діаграми, інфографіку, табличні дані, та навпаки: на підставі текстової інформації або числових даних створювати графіки, діаграми тощо).

Учитель/учителька може комбінувати певні дослідження, самостійно визначати порядок їх виконання та час (оскільки запропоновано дослідження нетривалі і довготривалі), проте виконання експерименту є обов'язковим.

Теми дослідницьких проєктів - орієнтовні. Учні/учениці чи вчитель/учителька можуть запропонувати теми проєктних робіт з урахуванням пізнавальних інтересів школярства, матеріально-технічного забезпечення навчального закладу, територіальних особливостей, потреб громади тощо.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Коршевнюк Т.В.).
Зміст програми структуровано з урахуванням вікових особливостей і пізнавального досвіду учнівства, визначених Держстандартом очікуваних результатів навчання й часу, необхідного для їх досягнення.

Структуру інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" утворюють шість навчальних тем, послідовність вивчення і назви яких у 5 і 6 класах співпадають. Водночас їх зміст не ідентичний: вивчене у 5 класі закріплюється, доповнюється і розвивається у 6 класі. Це дозволяє не нарощувати обсяг теоретичного матеріалу, а поглиблювати знання, вдосконалювати набуті вміння (порівнювати й класифікувати об'єкти/явища природи, добирати і презентувати інформацію та інші), вивільнити час на планування і проведення досліджень, виконання проєктів, організацію діяльності у складі груп чи індивідуально для розв'язання навчальних завдань. Такий спосіб побудови змісту програми сприятиме реалізації діяльнісного підходу, що зумовлює систематичну організацію на уроці пізнавальної діяльності з метою опанування науковими методами пізнання природи.

Вивчення курсу розпочинається із теми "Вчимося досліджувати природу", якою передбачено збагачення знань п'ятикласників про наукові методи дослідження природи, стисле ознайомлення з учнів поняттям науки, працею природодослідників/природодослідниць. Тому варто обговорити, що таке природа, чому необхідно її вивчати та як це робили у початковій школі. У ході бесіди підвести учнів до висновку про цінність природи та знань про неї як для однієї людини, так і для громади, України, нашої планети.

Також варто звернути особливу увагу на якості й риси вченого/вченої, які досліджують природу. Навести приклади використання наукових знань і досліджень природи для розв'язання проблем в сучасному світі, підвести учнів до висновку, що досягнення в науках про природу є результатом праці людей з різних країн. На конкретних прикладах продемонструвати учням роль досліджень природи для отримання нових знань, застосування знань і винаходів для розв'язання проблем.

Організувати проведення п'ятикласниками/п'ятикласницями спостереження й експерименту за наданим планом, акцентуючи увагу на кожному пункті плану. Так учні зможуть закріпити знання про етапи дослідження природи, розвиток і застосування яких відбуватиметься у процесі вивчення наступних тем.

Тему 2 "Досліджуємо тіла, речовини, явища" вирізняють різноманітні дослідження, визначені тематикою практичних завдань. Під час проведення спостережень, вимірювань, моделювання, експериментів відбуватиметься розвиток в учнів сформованих у початковій школі уявлень про тіла та явища природи, збагачення досвіду виконання досліджень індивідуально або/і в складі групи. Для засвоєння алгоритму проведення дослідження й усвідомленого його реалізації важливо акцентувати увагу учнів на кожному етапі досліджень.

Тема 3 " Дізнає́мося про Землю і Всесвіт " містить навчальний матеріал про будову і рухи Землі, Сонце і Місяць, гідросферу, атмосферу, літосферу як оболонки Землі. Обсяг і зміст географічного матеріалу зумовлені тим, що з початкової школи учні мають широкі уявлення про географічні об'єкти, а в 6 класі розпочинається вивчення навчального предмета "Географія". У вивченні теми важливими лишаються виконання спостережень і дослідів, моделювання, наприклад, спостереження за рухом Сонця, зміною фаз Місяця; дослідження природних об'єктів/умов своєї місцевості (погоди, водойм, форм рельєфу); моделювання рухів Землі, Сонця, Місяця. У дослідженнях варто приділити увагу встановленню причиново-наслідкових зв'язків між об'єктами та явищами природи (наприклад, між температурою повітря та опадами).

Під час вивчення Землі можна запропонувати учням висунути гіпотези про її форму, організувати їх обговорення й перевірку на основі моделей, наукових текстів.

У темі 4 " Вивчаємо живу природу Землі " поглиблюються і розширюються знання учнів про тіла живої природи - організми та явища, пов'язані з життєдіяльністю рослин і тварин. Спираючись на знання про організми, що наявні в учнів, та життєвий досвід тих, хто доглядає за тваринами і вирощує рослини, на початку вивчення теми варто організувати обговорення наприклад, за такими запитаннями: як та навіщо вимірюють висоту рослин, зважують домашніх тварин, спостерігають за поведінкою мешканців різних куточків нашої планети" як досліджувати тварин, не завдаючи їм шкоди. У ході жвавого спілкування, що розгорнеться під час виголошення відповідей учнями, підвести їх до висновку про особливості методів дослідження живої природи, зокрема етичні аспекти.

Вивчаючи живлення й дихання рослин і тварин слід акцентувати увагу на речовинах, необхідних для життєдіяльності, та явищах, пов'язаних з ними. Це сприятиме повторенню знань про повітря, воду, світло, теплові, механічні й звукові явища й розгляду їх з точки зору значення для живої природи. Як у всіх інших темах, в цій темі обов'язковим є висвітлення взаємозв'язків у природі: зв'язки між організмами і чинниками середовища, між органами в рослинному організмі.

У цій темі відбувається розвиток знань з попередньої теми про наслідки рухів Землі для природи нашої планети. Зокрема, як відмінності в температурному режимі, умовах освітлення і зволоження в різних ділянках нашої планети впливають на живу природу цих територій.

Тема 5 " Пізнаємо організм людини в його середовищі існування " присвячена формуванню уявлень про травлення, дихання, роботу серця, функції шкіри, опору і рух. Відбувається закріплення і розширення уявлень про збалансоване харчування, захист організму від хвороб, значення особистої гігієни. Основну увагу слід акцентувати на практичній значущості цього матеріалу: організації здорового харчування, правильної постави, гігієні шкіри й органів дихання, значенню фізичних вправ. Тема позбавлена надмірної деталізації анатомічних та фізіологічних понять; має фокусуватись на ролі травною, дихальної, кровоносної систем, скелету й м'язів у життєдіяльності людини, важливості й способах збереження здорового стану цих складників організму людини.

У цій темі відбувається реалізація міжтемних зв'язків. Так, ознайомлення з білками, жирами і вуглеводами як складниками продуктів харчування сприяє формуванню уявлення про органічні речовини. Вивчення дихання і кровообігу відбувається з опорою на поняття дифузії, руху, теплових явищ.

Успішному опануванню теми сприяє актуалізація набутих у початковій школі знань про компоненти здоров'я й власного досвіду щодо здорового способу життя.

Вивчення курсу завершує тема " Вчимося у природи і дбаємо про її збереження ". Зміст теми побудовано навколо двох основних запитань: що людина створила за природними зразками та як діяти задля збереження природи Передбачено розширення знань п'ятикласників про взаємозв'язки людини з природою, використання природничо-наукових знань у знань у повсякденному житті, мистецтві, створенні нових матеріалів, техніки, технологій. Учениці/учні не лише познайомляться з винаходами й виробами, які підказала природа, але отримають можливість використати знання й досвід, набуті в курсі, творчо використати для створення різних конструкцій за природними зразками.

Особливу увагу приділено екологічним проблемам, ролі природничих наук і сучасних технологій в їхньому розв'язанні, формуванню екозвичок. З метою усвідомленого опануванню матеріалу теми і виробленню стратегій поведінки учнівства в довкіллі необхідно організувати різноманітну діяльність учнів, як от дослідження власних звичок щодо вживаних речей, сортування сміття, користування водою, електроенергією, поводження з рослинами і тваринами у найближчому оточенні, поведінки у природі; визначення і виконання учнями/ученицями прийнятних для себе дій щодо ощадливого споживання води, електроенергії, тепла. Щоб виробити ціннісне ставлення п'ятикласників/п'ятикласниць до природи, варто спонукати їх оцінювати власний внесок у збереження природи, наслідки відповідального і безвідповідального ставлення до природи; значення природничих наук для добробуту людини, створення техніки і технологій; висловлювати власну позицію щодо заощадження ресурсів планети, забруднення довкілля і своєї участі у справі збереження навколишнього середовища; виявляти турботу про інших (доглядає за рослинами і тваринами, покращує умови їхнього існування). Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Шаламов Р.В., Каліберда М.С., Григорович О.В., Фіцайло С.С.).

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" розрахований на навчальне навантаження 2 год на тиждень і реалізує вимоги до обов'язкових результатів навчання в адаптаційному циклі базової середньої освіти у природничій освітній галузі протягом 5 та 6 класів. Основою змістової частини програми є методи пізнання природи й розв'язування навчальних / життєвих проблем природничої тематики. Це означає, що інтегрований курс "Пізнаємо природу" є пропедевтичним і формує дослідницькі компетенції, що є важливими з огляду на наступне вивчення окремих природознавчих предметів у другому циклі базової середньої освіти, та закладає підвалини розуміння цілісної природничо- наукової картини світу.

Основна змістова складова інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" полягає у формуванні дослідницької компетенції, її закцентовано на активному діяльнісному здобутті природничих навичок та одночасно знань про природу завдяки її дослідженню. Оскільки окремі дослідження є тривалими та під час проведення не потребують активної фіксації результатів, то варто накладати одне дослідження на інше в часі. Тоді частину уроку потрібно приділяти роботі з матеріалами дослідження що триває, а решту часу - працювати над наступним дослідженням. Так, наприклад, роботу з дослідження умов проростання насіння неможливо провести за один урок, тому на одному уроці дослід закладається, протягом кількох наступних фіксуються його результати. Це не вимагатиме цілих уроків, тому решта часу має бути відведена на роботу з інших тем.

Під час календарного планування необхідно зважати на доступність дослідних об'єктів у різні пори року. У частині досліджень передбачена робота з природними об'єктами, що доступні в ту чи ту пору року, наприклад викопувати ґрунт узимку буде складно, а знайти мікроорганізми у водоймах - проблематично.

Важливо визначитися, які дослідження виконуватимуться індивідуально, а які - у групах, і якої чисельності будуть ці групи. Вибір залежить від наявності необхідного обладнання та матеріалів для проведення досліджень у закладі освіти, кількості здобувачів освіти в класі, рівня їх підготовки, складності дослідження, досвіду учительки / учителя в організації індивідуальної та групової роботи тощо.

Невід'ємним елементом дослідження є засвоєння певних систематичних знань про об'єкти/явища/закономірності, що досліджуються. Це - однин з видів навчальної діяльності, що його результати прописані в стовпчику "Очікувані результати навчання - Конкретні для окремого дослідження". Засвоєння знань відбувається постійно - під час пошуку й аналізу інформації, планування діяльності, аналізу результатів, формулювання висновків та окремих знаннєвих діяльностей: мінілекцій, обговорень, роботи з текстовою, візуальною, аудіальною та відеоінформацією, взаємоосвіти тощо.

Оскільки інтегрований курс "Пізнаємо природу" є передусім практико орієнтованим, потрібно звернути увагу на необхідне обладнання для його реалізації. Дослідження підібрані так, що не вимагають дорогого чи рідкісного обладнання. Усі вони базуються на доступному обладнанні й матеріалах, які наявні в закладах освіти, чи використовуються в побуті.

Форми проведення оцінювання результатів навчання першочергово мають перевіряти рівень сформованості дослідницьких компетенцій. Тому оцінювання має переважно проводитися у вигляді завдань, що можуть бути розв'язані практичним способом, завдяки розв'язуванню навчальних проблем тощо. Поширеною практикою має бути використання формувального оцінювання й самооцінювання, адже саме вони якнайліпше підходять для оцінювання практичної діяльності учнівства, групової роботи, критичного аналізу інформації тощо.
Модельна навчальна програма "Довкілля. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Григорович О.В.) (наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 13.12.2021 № 1358).
Інтегрований курс "Довкілля" розрахований на рекомендоване навчальне навантаження 2 години на тиждень. Головною ідеєю інтегрованого курсу

"Довкілля" є формування комплексного сприйняття природи та різних аспектів існування й діяльності людини. Програма інтегрованого курсу є модельною, вчитель / вчителька може використовувати її без змін або адаптувати під власні потреби залежно від можливостей школи та рівня підготовки учнівства.

Для наповнення курсу "Довкілля" обрано певні оточення (середовища), з якими взаємодіють учні / учениці цієї вікової категорії, у яких вони можуть існувати та діяти, а також об'єкти та явища, які трапляються або відбуваються в цьому середовищі. На першому році навчання (5 клас) пропонується вивчення тих частин довкілля, що є природним середовищем існування людини:

"Я в природі", "Я у Всесвіті", "Я на планеті Земля", "Я під небосхилом",

"Я в лісі", "Я в полі", "Я в горах", "Я в пустелі". На другому: "Я на морі",

"Я на дні повітряного океану", "Я вдома", "Я маю бути здоровим/здоровою",

"Я в школі", "Я на спортмайданчику", "Я на пікніку", "Я у супермаркеті".

Досягнення очікуваних результатів навчання реалізується на поєднанні дослідницької діяльності учнів із пошуком інформації та колективному обговоренні результатів експерименту й пошуку.

Опановувати фундаментальні поняття, на кшталт "сила тяжіння", "магнетизм" тощо, пропонується у "зворотному напрямку". Сьогодні, зазвичай, спочатку вивчають певне явище, наприклад силу тяжіння, а потім - як вона проявляється в природі. Проте людство опановує знання у зворотному напрямку: спочатку спостерігали, що яблука падають з дерева на землю, а потім пояснили це наявністю сили тяжіння.

Під час вивчення курсу "Довкілля" варто надавати перевагу діяльнісним формам і методам навчання (дослідження, проєктування, експеримент, командна робота тощо), розвивати вміння працювати з інформацією (пошук, аналіз, інтерпретація, оцінювання), спонукати учнів / учениць до генерування ідей та висловлення гіпотез.

Доцільно поступово збільшувати частоту групового виконання досліджень та групового обговорення для розвивання навичок встановлення правил, важливості чути одногрупника/одногрупницю, уміння шукати компроміси, планувати й розподіляти обов'язки, рефлексувати щодо ефективності роботи в групі тощо.

Дослідницька діяльність має на меті сформувати навички розв'язування як навчальних, так і життєвих проблем. Вона передбачає як планування та виконання експериментів, так і пошук та узагальнення інформації, перетворення інформації з однієї форми на іншу, математичну обробку інформації.

Дослідницькі проєкти можуть бути виконані впродовж однієї-двох навчальних годин, або можуть тривати кілька тижнів (довгострокові проєкти). Виконання останніх учні / учениці можуть здійснювати самостійно або в межах невеликих груп; у шкільному кабінеті або вдома під керівництвом дорослих. Презентацію остаточних результатів довгострокових проєктів можна організувати на спеціально виділеному уроці або навіть у вигляді шкільного заходу (наприклад конференцій, стендових презентацій тощо) із залученням учительства, батьків тощо. Бажано, щоб кожен учень / учениця протягом року взяв участь у виконанні хоча б одного довгострокового проєкту у складі учнівської групи.

За можливості частину уроків варто проводити позааудиторно: у лісі, у полі, на пришкільному майданчику тощо. Під час таких занять можливо досліджувати необхідні явища або об'єкти безпосередньо в довкіллі.
Модельна навчальна програма "Природничі науки. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Білик Ж.І., Засєкіна Т.М., Лашевська Г.А., Яценко В.С.)
У модельній навчальній програмі "Природничі науки" в 5-6 класах зреалізовано наступність між початковою і базовою освітою у формі одного навчального предмета - інтегрованого курсу - і закладено основу для подальшого розподіленого вивчення природничих предметів "Фізика", "Хімія", "Біологія", "Географія" в 7-9 класах, об'єднаних однією програмою.

На вивчення курсу "Природничі науки" заклад освіти може виділити від 1,5 до 3 год на тиждень у 5-му класі та від 2 до 5 год на тиждень - у 6-му.

У 5-х класах курсу "Природничі науки" переважає ознайомлення і початкове формування понять, які є наскрізними для природничих наук. З огляду на вікові особливості п'ятикласників таке ознайомлення передбачено здійснити через практичну діяльність. Вони мають навчитися виявляти кількісні та якісні ознаки явищ й об'єктів у результаті спостережень, під час дослідів. Від учнів/учениць не вимагають чітких формулювань наукових термінів, головне - розуміння того, як і коли потрібно їх використовувати для пояснення явищ та описування характеристик об'єктів у природному й рукотворному світі.

У пояснювальній записці до модельної навчальної програми чітко описано мету і завдання курсу, принципи добору змісту, дидактичні підходи та загальні питання організації освітнього процесу. Водночас пропонований зміст і послідовність його викладення в модельній навчальній програмі є орієнтовними й можуть бути змінені вчителем/вчителькою під час розроблення навчальної програми або календарно-тематичного планування.

Оцінювання має бути зорієнтовано на очікувані групи результатів навчання, якими є: дослідження учнями/ученицями природи, опрацьовування і використання інформації, усвідомлення закономірностей природи. З огляду на це вчителі/вчительки можуть змінювати кількість і тематику досліджень (практичних робіт, навчальних дослідів і проєктів), за якими оцінюють уміння учнів/учениць досліджувати, опрацьовувати та використовувати (частково) інформацію, виявляти усвідомлення закономірностей природи. Також можна змінювати послідовність вивчення змістових питань, об'єднувати їх у блоки для тематичного оцінювання. Тематичне оцінювання може бути як окремим видом роботи, так і підсумком поточного оцінювання. Предметом такого оцінювання також може бути виявлення вміння учнів/учениць опрацьовувати й використовувати інформацію, демонструвати усвідомлення закономірностей природи.

Зважаючи на те, що в Україні підготовка учителів здійснюється за окремими спеціальностями, автори програми врахували це при розподілі змістових питань: у 5-му класі розглядається більше фізико-хімічних питань, а у 6-му класі закладаються біологічні й географічні знання.

Підготовка вчителя до впровадження Державного стандарту базової середньої освіти передбачає не тільки ознайомлення зі змістом відповідної освітньої галузі, а й опрацювання принципових загальних засад цього важливого документа, усвідомлення його методологічного базису.

В основі опанування будь якого з інтегрованих курсів лежить активна пізнавальна діяльність учнів індивідуально та в групі, співпраця з учителем та іншими особами, у процесі чого учні набувають досвіду (пізнавати, співпрацювати з іншими, здійснювати само- та взаємооцінювання). За таких умов природничо-наукові знання формуються як результат власного пошуку.

Дослідницька діяльність є провідною в інтегрованих курсах природничої освітньої галузі: учнівство конструює знання у процесі дослідження природи індивідуально або в групі.

До дослідницьких умінь належать уміння: бачити проблему, висувати гіпотези, визначати способи розв'язання проблеми й обирати оптимальний, визначати послідовність дій при проведенні дослідження, систематизувати інформацію, фіксувати дані/результати дослідження, інтерпретувати результати, робити висновки. У 5 класі учні з допомогою вчителя визначають етапи дослідження і виконують його (спостереження, експеримент, моделювання, вимірювання).

У ході дослідницької роботи вчителю необхідно подбати про те, щоб учні зрозуміли мету дослідження, його виконання було пізнавальним і посильним, а результатом дослідження виступали нові знання про природу (об'єкти/явища) та/або збагачення досвіду її пізнання. Наприклад, у другій темі "Досліджуємо тіла, речовини, явища" дослідницьким шляхом учні дізнаються про властивості тіл і речовин, світла і звуку, про способи зменшення і збільшення тертя, методи розділення сумішей (просіювання, відстоювання, фільтрування, випарювання), способи збільшення швидкості дифузії і механічного руху та ін. У ході виконання практичних завдань учні розвивають дослідницькі вміння, як от: проводити спостереження, експеримент, вимірювання, фіксувати дані й презентувати результати дослідження у запропонований спосіб, моделювання, класифікування, збагачуючи свій пізнавальний і практичний досвід.

Необхідно пам'ятати, що навчально-дослідницька діяльність сприяє формуванню у п'ятикласників якості, необхідні для подальшого навчання, соціальної адаптації, самопізнання і самореалізації. Відтак, специфічною є роль вчителя. Це - організатор діяльності, консультант і колега, який допомагає розв'язувати різні проблеми.

У модельних навчальних програмах приділено увагу розвитку умінь працювати з інформацією природничого змісту. Досягненню зазначених результатів сприятиме використання таких прийомів: постановка запитань до текстів природничого змісту, пошук у них відповідей на запитання, передавання учнем власного розуміння інформації в певній формі, створення тексту (усно, письмово) на основі певної графічної інформації (діаграми, графіка тощо), графічна систематизація матеріалу та інші.

Для досягнення очікуваних результатів навчання необхідно перейти від технологій, що забезпечують отримання готових знань, до розвиваючих методів, орієнтованих на дослідництво, творчість, навчальну співпрацю.

Досягнення учнем/ученицею результатів навчання можливе, якщо учень/учениця усвідомлює необхідність навчання, розуміє його мету і способи її досягнення.

Постановка мети уроку - це спільна діяльність вчителя й учнів.

Один із способів постановки мети уроку - тема-запитання: вчитель формулює тему уроку у вигляді запитання. Учням необхідно придумати план дій, щоб відповісти на сформульоване запитання. Діти висловлюють свої припущення й думки, обговорюють їх, розвивають уміння слухати точку зору інших, підтримувати або критикувати їх. На цьому етапі вчитель скеровує обговорення, долучається до нього, спонукає учнівство виявляти активність. Приклади тем-запитань уроків у темі 1 "Вчимося досліджувати природу": Звідки людина дізнає́ться про природу? Якими методами й інструментами досліджують природу? Що таке наука та хто її творці? Як виконати дослідження?

Ще один спосіб формулювання мети уроку - використання слів- помічників: вчитель знайомить учнів з темою уроку (записує на дошці, подає на слайді презентації тощо) і звертається до учнів з проханням продовжити фрази "Я дізнаюся ...", "Я навчуся...", "Я зможу ...". Формулювання мети уроку відбувається у процесі обговорення, подібного до першого способу.

За будь-якого способу постановки мети уроку, важливо, щоб учні зрозуміли, що робитимуть для її досягнення. Це допоможе спланувати діяльність на уроці та провести наприкінці уроку рефлексивний аналіз за запитаннями: чи вдалося досягти мети? Що сприяло, а що завадило досягненню мети? Як уникнути зроблених помилок у подальшому?

Постановка мети уроку спільно з учнями є важливим етапом, оскільки на ньому розвиваються складники ключових компетентностей, а саме вміння будувати усну комунікацію, виражати ідеї, обґрунтовувати погляди і переконання в усній формі, спроможність визначати і ставити перед собою цілі, організовувати своє навчання. Цілепокладання сприяє розвитку якостей сучасної особистості - комунікабельності, ініціативності, самостійності.

Наступний етап - учні і вчитель спільно визначають дії, необхідні для досягнення мети уроку. Утворений у такий спосіб план роботи на уроці доцільно подати на дошці чи в інший спосіб, щоб учні тримали його в полі зору. Це допоможе учням послідовно просуватися від одного пункту плану до наступного, а вчителю - організовувати й коригувати діяльність учнів.

Завершує урок рефлексивний етап. Він передбачає спільне обговорення вчителем й у учнями, чи досягнуто мету уроку, здійснення учнями самоаналізу діяльності та її результатів. Цей момент значущий для проведення формувального оцінювання, особливості якого розкрито вище. Також рефлексія виступає не лише підсумком уроку, але допомагає у постановці мети наступного.

Наведений приклад структури уроку може стати орієнтиром для конструювання вчителем навчальних занять під час вивчення інтегрованих курсів природничої освітньої галузі.

Новий Державний стандарт базової середньої освіти, регламентуючи свободу педагогічних спільнот у виборі шляхів навчання, виховання і розвитку школярів, відкриває можливість вибору та створення власного навчального забезпечення освітнього процесу. Чинні вимоги до його якості доповнюються показниками, що відповідають пріоритетам нового Державного стандарту і передбачають: реалізацію ідеї інтеграції; дослідницький підхід до формування умінь; конструювання знань, а не їх відтворення; організацію пошуку інформації з різних джерел; розвиток критичного мислення, творчості тощо.

Систематизовану добірку навчально-методичного забезпечення 5 класу розміщено на сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" - "Навчально- методична скарбниця НУШ 5-6 класи" у розділі "Нова українська школа".

Використання навчальних посібників, зошитів з друкованою основою, що доповнюють зміст підручників, і утворюють разом з ними навчальні комплекти, є необов'язковим і може мати місце в освітньому процесі лише за умови дидактичної доцільності навчальних видань для реалізації нових підходів у роботі з учнями/ученицями, дотримання вимог щодо уникнення перевантаження учнів/учениць та добровільної згоди усіх батьків учнівства класу на фінансове забезпечення.
Методичні рекомендації щодо викладання природничих дисциплін у 6-11 класах містяться в інструктивно-методичних листах Міністерства освіти і науки України про вивчення навчальних предметів за 2015-2021 роки.
Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 142.1 KB, Завантажень: 152)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків природознавства 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарне планування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення біологія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки біології

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки фізики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки хімії

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання фізичної культури у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання фізичної культури у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Додаток
до листа Міністерства
освіти і науки України
від 22.09.2021 № 1/9-482 Методичні рекомендації про викладання основ здоров'я у 2021/2022 навчальному році
У 2021/2022 навчальному році вивчення предмета "Основи здоров'я"

у 5 - 9 класах здійснюватиметься за навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 07.06.2017 № 804. Програму розміщено на офіційному вебсайті МОН ( https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi/navchalni-programi-5-9-klas).

Відповідно до типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня, затвердженої наказом МОН від 20.04.2018 № 405, на вивчення предмета у 5 - 9 класах передбачена 1 година на тиждень.

Головне завдання навчання основам здоров'я - вплинути педагогічними методами на свідомість і поведінку учнів шляхом розвитку у них життєвих і спеціальних навичок, сприятливих для здоров'я, безпеки і гармонійного розвитку.

Результатом навчання має бути розвиток здоров'язбережувальних компетентностей учнів, зокрема збільшення обсягу знань щодо збереження життя та зміцнення здоров'я, поглиблення навичок та умінь (зокрема, прийняття рішень, розв'язання проблем, творчого та критичного мислення, спілкування, самооцінки та почуття гідності, протистояння негативному психологічному впливові, подолання емоцій та стресу, розвиток співчуття і відчуття себе як громадянина), усвідомлення учнями необхідності відповідати за своє життя і здоров'я.

Під час планування вивчення основ здоров'я вчителю необхідно керуватися, насамперед, принципами наступності, перспективності, активності та емоційності. Необхідним є використання системи завдань, спрямованих на уможливлення оволодіння здоров'язбережувальними компетенціями (розвиток життєвих і спеціальних здоров'язбережувальних навичок) та загальнонавчальними уміннями (управління процесом розуміння учнями прочитаного тексту, оволодіння ними умінням аналізувати, порівнювати, узагальнювати, встановлювати причинно-наслідкові зв'язки, брати участь у проєктній діяльності, рольовій грі, розв'язанні конкретних ситуацій).

Особливість методики проведення уроків предмета "Основи здоров'я" полягає в тому, що оволодіння сприятливими для здоров'я і розвитку особистості життєвими навичками потребує багаторазового вправляння, насамперед у процесі групової взаємодії.

Ефективними на уроках основ здоров'я можуть бути сучасні педагогічні технології, що ґрунтуються на використанні методів інтерактивного навчання, у тому числі й системи завдань і вправ, зорієнтованих на діалогові форми навчальної взаємодії, використання елементів тренінгових форм, проєктної діяльності, ведення індивідуальних і колективних портфоліо.

Специфічними засобами змісту предмета "Основи здоров'я" діяльність учня/учениці спрямовується на розвиток активності у засвоєнні засад здорового способу життя, на розвиток продуктивного і творчого мислення. З цією метою доцільно використовувати у навчальному процесі завдання, що різняться за характером пізнавальної діяльності учнів та враховують навчальні і розвивальні цілі.

Оцінювання навчальних досягнень учнів здійснюється відповідно до орієнтовних вимог до оцінювання, затверджених наказом МОН від 21.08.2013 №1222 "Про затвердження орієнтовних вимог оцінювання навчальних досягнень учнів із базових дисциплін у системі загальної середньої освіти". Об'єктом оцінювання навчальних досягнень учнів з основ здоров'я є емоційно-ціннісне ставлення до навколишньої дійсності, дотримання правил поведінки учнів у життєвих ситуаціях, сформованість умінь та навичок. Зміст завдань для перевірки навчальних досягнень з теми має відповідати очікуваним результатам навчання учнів, визначеним програмою, та критеріям оцінювання. Завдання для перевірки навчальних досягнень мають спиратися не стільки на базові знання учнів, як на вміння застосовувати їх.

В умовах поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, необхідно надавати дітям достовірну інформацію та науково обґрунтовані факти про коронавірус для того, щоб зменшити страхи та занепокоєність через хворобу, а також підтримувати здатність учнів долати вторинні ефекти розповсюдження вірусу на їхні життя. Практичні поради "Як вчителі можуть говорити з учнями про коронавірус (COVID-19)" наведено на сайті ЮНІСЕФ і сайті НУШ. Дитячий фонд ООН (ЮНІСЕФ) в Україні та ГО "Смарт освіта", за підтримки Міністерства освіти і науки України розробили дистанційні уроки з біології про коронавірусну інфекцію COVID-19. Методичні рекомендації для вчителів та навчальні матеріали для учнів опубліковано на сайті НУШ.

Постійної уваги вчителя заслуговує співпраця з батьками, дорослими членами сім'ї. Слід звернути увагу учнів і батьків на співпрацю під час виконання завдань, спрямованих на моделювання здоров'язбережувальних компетенцій дітей. Програмою передбачена обов'язкова участь дорослих у виконанні таких завдань (позначені у чинній програмі зірочкою): "Прийняття зважених рішень щодо переходу дороги", "Обстеження безпеки своєї оселі", "Відпрацювання навичок вимірювання температури тіла", "Виконання вправ для формування правильної постави та гімнастики для очей".

Особливістю оцінювання здоров'язбережувальної діяльності дитини є відзначення як позитивного навіть мінімального досягнення в школі, вдома, у громаді, для чого необхідна тісна співпраця учителя з батьківською громадою.

Партнерство школи і батьківської громади щодо здоров'язбереження дітей уможливлює:

участь батьків у навчанні і вихованні дітей в умовах школи;

спільну відповідальність за навчально - виховний процес;

підвищення рівня здоров'язбережувальної компетентності членів сім'ї;

участь батьківської громади у прийнятті рішень щодо здоров'я дітей, підвищення значимості громади в управлінні життя суспільства;

поліпшення здоров'язбережувального середовища школи.

Рекомендуємо за рахунок годин варіативної складової запроваджувати факультативи з формування здорового способу життя, збереження репродуктивного здоров'я, профілактики неінфекційних захворювань, ВІЛ-інфекції/СНІДу тощо.

Перелік навчальних програм та навчальної літератури, рекомендованої МОН для використання в освітньому процесі, розміщено на офіційному вебсайті Інституту модернізації змісту освіти.

Завантажити: Методичні рекомендації про викладання основ здоров'я у 2021/2022 навчальному році (Розмір: 15.2 KB, Завантажень: 180)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення основи здоров\'я

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки основ здоров\'я

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації про викладання основ здоров'я у 2021/2022 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Додаток до листа Міністерства освіти і науки України від 22.09.2021 № 1/9-482 Методичні рекомендації про викладання основ здоров'я у 2021/2022 навчальному році У 2021/2022 навчальному році вивчення предмета "Основи здоров'я" у 5 - 9 класах здійснюватиметься за навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 07.06.2017 № 804.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання інформатики у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання інформатики у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання інформатики у 2022/2023 навчальному році 5 клас Інформатична освітня галузь
Метою вивчення курсу "Інформатика" в 5 - 6 класах з 2022-2023 навчального року відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти (далі - Державний стандарт) є розвиток особистості учня, здатного використовувати цифрові інструменти і технології для розв'язання проблем, розвитку, творчого самовираження, забезпечення власного і суспільного добробуту, здатного критично мислити, безпечно та відповідально діяти в інформаційному суспільстві.

Заклад освіти з урахуванням особливостей технічного забезпечення, кадрового складу, контингенту й освітніх пріоритетів учнів тощо може обрати різні варіанти викладання курсу інформатики, зокрема обираючи відповідну модельну навчальну програму або створюючи власну навчальну програму. Модельні навчальні програми, рекомендовані Міністерством освіти і науки України (наказ № 795 від , опубліковані на веб-сайті Міністерства освіти і науки України.

Типовим навчальним планом (додаток 3 до Типової освітньої програми для 5 - 9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України 19 лютого 2021 року № 235, далі - Типова освітня програма) для вивчення інформатичної освітньої галузі в 5 класі рекомендовано 1,5 години на тиждень.

Слід зазначити, що навчальне навантаження у типових навчальних планах орієнтоване на " рекомендований " навчальний час, визначений базовим навчальним планом Державного стандарту для вивчення певної освітньої галузі на адаптаційному та предметному циклах навчання базової середньої освіти. Згідно з пунктом 3 Додатку 3 до Типової освітньої програми кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі визначається закладом освіти самостійно у межах заданого діапазону - від мінімальної (1 год на тиждень) до максимальної (2 год на тиждень).

Обираючи, наприклад, мінімальну кількість годин для вивчення предмета "Інформатика" заклад може використовувати резервний навчальний час інформатичної освітньої галузі (0,5 год) на вибірковий освітній компонент, зокрема, на додатковий курс, який поглиблює або розширює вивчення тієї чи іншої теми основного курсу або інтегрований курс, що дозволяє більше детально, з різних поглядів та теорій вивчити окремі питання сучасної інформатики. Прикладами таких курсів можуть бути такі: "Робототехніка", "Програмування", "Кібербезпека", "Основи Інтернет речей", "Комп'ютерна графіка", "Обробка аудіо, відео", "Комп'ютерна фотостудія", "Комп&apos;ютерна анімація", "Віртуальна реальність", "Створення сучасних презентацій", "Хмарні сервіси" тощо.

Обов'язковою умовою реалізації будь-якої модельної навчальної програми з інформатики є постійне використання на кожному уроці комп'ютерної техніки, різних цифрових пристроїв, з метою формування діяльнісної складової освітньої компетентності.

На кожному уроці з інформатики класи діляться на підгрупи так, щоб кожен учень був забезпечений індивідуальним робочим місцем за комп'ютером. Поділ на підгрупи здійснюється згідно з наказом Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 р. № 128.

Під час організації освітнього процесу потрібно неухильно дотримуватися норм Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти. Умови навчання під час організації освітнього процесу повинні забезпечувати ефективне засвоєння учнями матеріалу та відповідати чинним вимогам щодо безпеки життєдіяльності учасників навчального процесу з метою створення сучасного, розвивального, безпечного, комфортного та інклюзивного освітнього середовища.

Освітній процес має спрямовувати, спонукати та підтримувати розвиток суб'єктів навчання, сприяти формуванню патріотичної громадянської позиції та ціннісних орієнтирів. Основний акцент рекомендуємо зробити на розвиток громадянської та соціальної компетентності, розвиток критичного та системного мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, вміння конструктивно керувати емоціями. Цифрова творчість може бути доступним інструментом вираження власних емоцій. Одним із варіантів включення тематики кібербезпеки може бути створення інформаційних продуктів у різних програмних середовищах (текстові документи, презентації, графічні плакати, анімації, веб-сторінки, відео-ролики, програмні проєкти тощо).

Вчитель має певну методичну свободу, що надає йому право самостійно визначати кількість годин на вивчення тієї чи іншої теми, обирати програмне забезпечення, методи та форми організації освітнього процесу, конструювати урок так, щоб учні могли самостійно відкрити нові для себе знання, опанувати нові навички, розвинути свою компетентність. Рекомендуємо надавати учням чіткі інструкції щодо очікуваних результатів навчання, застосовувати особистісно-орієнтований підхід, що може бути забезпечений передусім вибором відповідних тем навчальних проєктів та ролей у груповій діяльності.

У Державному стандарті вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з інформатичної освітньої галузі об'єднані у чотири групи умінь:

знаходить, аналізує, перетворює, узагальнює, систематизує та подає дані, критично оцінює інформацію для розв'язання життєвих проблем;

створює інформаційні продукти і програми для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці з іншими особами за допомогою цифрових пристроїв чи без них;

усвідомлено використовує інформаційні та комунікаційні технології і цифрові інструменти для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творець та (або) споживач, а також самостійно опановує нові технології;

усвідомлює наслідки використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього природного середовища, дотримується етичних, культурних і правових норм інформаційної взаємодії.

Кожну із зазначених груп умінь наприкінці року вчитель повинен оцінити за чотирма рівнями: високий, достатній, середній, низький (Наказ Міністерства освіти і науки України № 289 від 01 квітня 2022 р.).

Звертаємо увагу на те, що обов'язкові результати навчання впливають на методи та форми роботи на уроці, добір навчального контенту. Урок у новій українській школі - це, перш за все, проблемне та діяльнісне навчання із застосуванням активних методів. Вчитель конструює урок так, щоб учні могли самостійно відкрити нові для себе знання, опанувати нові навички. Рекомендуємо таку структуру уроку:

1. Постановка проблеми.

2. Дослідження проблеми.

3. Перевірка припущень.

4. Висновки.

5. Застосування нових знань та вмінь.

6. Рефлексія та підсумки.

В умовах переходу на дистанційну форму навчання на рівні навчальної програми закладу освіти можуть бути внесені зміни у види діяльності учнів із забезпеченням досягнення очікуваних результатів навчання. Під час проведення онлайн занять бажано залучати учнів до активної роботи, висловлювання своїх ідей та пропозицій, надавати можливість їм спілкуватися між собою.
Модельна навчальна програма "Інформатика 5-6 клас" (автори О. Пасічник, Л. Чернікова)
Зміст навчальної програми з інформатики для 5-6 класу (авт. О. Пасічник, Л. Чернікова) умовно поділено на два роки навчання, в кожному з яких визначено по 5 навчальних тем. В кожній темі присутня внутрішня інтеграція за змістовими лініями, зазначеними при структуруванні очікуваних результатів навчання, що дозволяє комплексно розглянути програмний зміст, побудувавши причинно-наслідкові зв'язки всередині предмета. Також у кожній темі передбачається розвиток ключових компетентностей, що дозволить реалізувати зовнішню інтеграцію предмета в системі шкільної освіти.

Теми модельної навчальної програми 5 класу:

Власне цифрове середовище

Пошук в інтернеті

Текстові документи

Алгоритми та програми. Анімації та узори

Комп'ютерна графіка

За необхідності вчитель може змінювати порядок вивчення тем, не порушуючи змістових зв'язків між ними. Допускається комбінування змісту кількох тем для створення інтегрованих проєктів чи модулів. При цьому важливо охопити усі очікувані результати навчання, передбачені модельною програмою.

Важливим акцентом викладання курсу інформатики за даною модельною програмою є перехід від парадигми навчання вправного користувача, споживача інформаційних послуг та технологій до нової парадигми формування вмінь, які забезпечують виконання ролі їх творця, тобто від репродуктивного рівня мислення до продуктивного. Звичайно, частина уроків будуть присвячені вивченню та відпрацюванню нових навичок та технік, але кінцевою метою є надати учням можливість застосувати їх для втілення власних творчих задумів.

При плануванні навчальної діяльності треба враховувати також її невід'ємну соціальну складову, і включати у заняття обговорення, дискусії, презентації, отримання та надання зворотного зв'язку та рефлексію. Просуваючись індивідуальними траєкторіями опанування інформатики, учні повинні все частіше формулювати власні запитання, пропонувати власні рішення і самокритично оцінювати власну роботу.

В змісті практичних завдань рекомендуємо більш детально розглядати на уроках актуальні питання безпечного користування пристроями та обліковими записами у соціальних мережах, критичного оцінювання інформації, розпізнавання фейків та маніпуляцій тощо.

Модельна програма "Інформатика. 5-6 класи" (авт. Ривкінд Й. Я., Лисенко Т. І., Чернікова Л. А, Шакотько В. В.) побудована за концентрично- лінійним принципом. Базові поняття курсу інформатики, уміння, що сформовані в початковій школі, поглиблюються та розширюються в 5-6 класах. Зміст предмета Інформатика в 5 - 6 класах вибудовується за такими предметними змістовими лініями:

інформаційні процеси та системи;

комп'ютерні мережі;

інформаційні технології;

алгоритмізація та програмування.

Значна частина тем, вивчення яких розпочинається в 5-му класі, продовжується в 6-му класі з відповідним ускладненням та розширенням змісту. Таким чином забезпечується поступове нарощування обсягу та складності навчального матеріалу, його актуалізація,повторення, закріплення, що сприяє формуванню ключових та предметних компетентностей і способів діяльності на більш високому рівні узагальнення.

Враховуючи психолого-вікові особливості учнів 5 класу, вивчення більш складних питань тем перенесено в 6 клас.

У кінці кожного класу передбачена тема "Практикум з використання інформаційних технологій", в рамках якої передбачається виконання комплексних навчальних проєктів використанням усіх вмінь, знань, навичок і компетентностей, здобутих учнями при вивченні "Інформатики" в поточному і в попередньому роках. Проєкти можуть бути як індивідуальні, так і групові.

Основою для досягнення очікуваних результатів навчання, визначених у модельній програмі, є діяльнісний підхід, що базується на створенні та опрацюванні інформаційних об'єктів, під час виконання операцій з якими формуються відповідні ключові та предметні компетентності.

Діяльнісний підхід також передбачає реалізацію об'єктного підходу: інформаційні технології використовуються для опрацювання певних інформаційних об'єктів, які мають певні властивості; для опрацювання об'єкта необхідно змінити значення його властивостей; для змінення значень властивостей об'єкта над ним необхідно виконати певні дії - реалізувати певний алгоритм.

Алгоритмічний підхід, який також є концептуальною основою модельної програми, полягає у представленні способів виконання операцій над об'єктами у вигляді алгоритмів. Це сприятиме розвитку в учнів алгоритмічного мислення, ознакою якого є уміння поділяти задачі на підзадачі, чітко формулювати правила виконання окремих операцій, враховуючи можливості їх виконавців.

Відповідно до змісту модельної навчальної програми авторським колективом розроблено навчально-методичний комплекс, до складу якого входить підручник, збірка файлів-заготовок для реалізації практичної складової модельної програми, робочий зошит для учнів та комплект інтерактивних онлайн вправ. Усі електронні матеріали комплексу розміщено на сайті підтримки модельної програми за адресою https://sites.google.com/pu.org.ua/allinf в розділі Електронні додатки ⇒ 5 клас НУШ.
Модельна навчальна програма "Інформатика 5-6 клас" (авт. Л. Козак., А. Ворожбит).
Найповніше особливості цієї модельної навчальної програми можна відслідкувати через її змістові лінії, принципи та види навчальної діяльності.

Змістові лінії програми визначені на основі напрямків інформатики, відповідають цифровій рамці компетентностей громадян України:

Цифрове середовище та безпека.

Мережеві технології для навчання, спілкування, співпраці. Дані. Опрацювання даних. Моделі.

Цифрова творчість.

" Принцип концентричної наступності " реалізовується через розширення компетентностей, а не можливостей якоїсь комп'ютерної програми. Наприклад, змістова лінія "Дані. Опрацювання даних": у 5 класі опрацьовуємо дані за допомогою текстового редактора, у 6 - за допомогою електронних таблиць. У такий спосіб формується здатність застосовувати отримані раніше знання в нових умовах.

" Принцип самостійного здобування та конструювання власних знань" реалізовується через визначення цілей власного навчання, планування навчальної діяльності самостійно чи з допомогою вчителя, пошуку необхідної інформації та даних, формування навичок самоконтролю та саморегуляції, уміння звертатися по допомогу, позитивного ставлення до помилок як до зони власного розвитку, участі у індивідуальній чи груповій проєктній діяльності, участі в обговореннях та дискусіях, рефлексії з приводу практичного досвіду.

Це добре помітно у видах діяльності, які спеціально структуровано у групи:

Визначає мету...

Рефлексує та висловлюється про...

Визначає власні досягнення, поступ та зони розвитку...

" Принцип "від умінь до знань ". Учні спочатку здобувають практичних досвід, його осмислюють і рефлексують, а тоді приходять до теоретичних висновків.

" Принцип "від уявлень до ставлень " - за допомогою видів діяльності подано методику формування ціннісних ставлень. "Інформатика, яка базується на цінностях"

Види діяльності узагальнені і згруповані. В межах групи пропонується діяльність на вибір вчителя по зростанню складності із тим самим змістом. Наприклад, відтворює знання \ пояснює \ формулює правила\ розробляє алгоритми дій чи рекомендацій стосовно: ...(змістовий матеріал).

Розмірковує \ обговорює \ аргументує \ висловлює власну позицію\ дискутує з приводу: ...(змістовий матеріал)

Проекти:

рекомендовано проводити паралельно вивченню теми; інтегрують в себе зміст інших галузей;

у 5 класі є навчальними (частину змістового матеріалу учні вивчають в процесі участі у проєкті), у 6 класі - дослідницькі;

пропонуються проєкти контраверсійного змісту для розвитку сміливості висловлювати свою аргументовану позицію;

є проєкт обов'язкового і додаткового змісту.
Модельна навчальна програма "Інформатика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Морзе Н.В., Барна О.В.)
В основу навчального курсу "Інформатика" для 5-6 класів покладено розвивально-компетентнісний підхід, що передбачає формування предметних і ключових компетентностей, а також розвиток певних мисленнєвих навичок та обчислювального мислення. Програма ґрунтується на реалізації провідних ідей світових освітніх систем щодо підготовки громадян цифрового суспільства. Очікувані результати навчання можуть бути досягнуті через зміст та пропоновані види навчальної діяльності, які об'єднані у три концепти: комп'ютер як напрямок науки, комп'ютер як інструмент, комп'ютер у суспільстві, що реалізуються 4-ма змістовними лініями: інформація, дані, моделі; цифрові пристрої; цифрова творчість; безпека та відповідальність. Оцінювання результатів навчання пропонується здійснювати через систему формувального та підсумкового оцінювання за конкретними складовими.

Програма передбачає гнучке компонування навчального матеріалу у тематичні блоки, міжпредметну інтеграцію із іншими освітніми галузями, можливість впроваджувати на уроках інформатики інноваційні педагогічні технології (навчання за методом навчальних проєктів, дослідницько- пізнавальне навчання, проблемне та практико зорієнтоване навчання, формувального оцінювання тощо).

Модельна навчальна програма "Інформатика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Радченко С. С., Боровцова Є. В.) побудована з використанням спіральної методики навчання, а саме: учні повторюють матеріал на різних рівнях, щороку все більше поглиблюючи отримані знання та підвищують рівень сформованості предметних предметних та ключових компетентностей.

Розвиток відповідального використання інформаційних технологій у повсякденному житті, захисту власного інформаційного простору, дотримання норм соціальної, міжкультурної та міжособистісної взаємодії.

Розвиток особистості учня та учениці як грамотного, впевненого та креативного користувача інформаційними технологіями.

Розвиток уміння критично оцінювати та застосовувати інформаційні технології (включаючи нові та незнайомі технології), відповідально, спільно та ефективно вирішуючи проблеми.

Розвиток вміння аналізувати проблеми в цифровому середовищі, писати комп'ютерні програми.

Розвиток умінь презентувати себе, власну творчість, ідеї, створені продукти та інші результати індивідуальної та групової діяльності за допомогою цифрових пристроїв.

Сприяє формуванню вміння працювати в команді, розвитку креативності, критичного мислення та комунікації.

Відповідає рамкам цифрової компетентності для громадян України 2021, що адаптовані Міністерством цифрової трансформації згідно з рекомендаціями у сфері цифрових компетентностей від європейських та міжнародних інституцій від березня 2021 року (DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens).

У модельній навчальній програмі "Інформатика. 5-6 класи" (авт. Завадський І.О., Коршунова О.В., Лапінський В.В.) розкрито інтеграційний потенціал інформатики як однієї з дисциплін STEM-циклу, тому теми змістових ліній "Моделювання та структури даних", а також "Алгоритми та програми" корельовано з курсом математики та інших навчальних дисциплін. Цю кореляцію відображено насамперед у стовпці "Види навчальної діяльності" основної частини програми, де пропонується математична тематика багатьох вправ, практичних робіт і проєктів. Наприклад, у темі "Моделювання в електронних таблицях" запропоновано навчатися створенню та інтерпретації діаграм, а також вибору типу діаграми для певних даних, що доповнює матеріал зі створення та тлумачення діаграм, включений до курсу математики 5 класу. А в темі "Алгоритми та програми" пропонується створювати алгоритми розв'язування задач, що вимагають розуміння поняття градусної міри кута та операцій з дробами, також відповідно до змісту курсу математики.

Загалом у змісті програми з інформатики в 5 класі умовно виокремлено три основні теми:

Інтернет. Інформаційні процеси та системи.

Алгоритми та програми.

Інформаційні моделі. Комп'ютерні презентації.

Укрупнення тем дає можливість змістити акцент із вивчення особливостей тієї чи іншої інформаційної технології на опанування концептуальних понять та дає змогу формувати навчальну програму рівня закладу загальної середньої освіти з урахуванням наявних можливостей (матеріального та кадрового забезпечення, запитів щодо спрямованості освіти тощо). Разом з тим, під час календарного планування освітнього процесу рекомендується кожну з тем ділити на підтеми для забезпечення регулярного тематичного оцінювання.

Важливим напрямком навчальної діяльності, згідно з модельною програмою, є реалізація проєктної методики навчання. Великий спектр можливостей для творчості та дослідницької діяльності учнів дає використання в навчальному процесі мікрокомп'ютерів, наприклад таких як micro:bit, Arduino або Raspberry Pi. Реалізація навчальних проєктів із побудови прототипів та навчальних моделей на основі мікрокомп'ютерів дає змогу ознайомити учнів із такою технологією як робототехніка, та створює передумови для реалізації STEM-проєктів.

Під час реалізації навчальної програми рекомендуємо вчителю надавати учням чіткі інструкції щодо очікуваних результатів навчання, застосовувати особистісно-орієнтований підхід, що може бути забезпечений передусім вибором тем навчальних проєктів та ролей у груповій діяльності. Освітній процес має спрямовувати, спонукати та підтримувати розвиток суб'єктів навчання, сприяти формуванню патріотичної громадянської позиції та ціннісних орієнтирів.

Зауважимо, що в освітньому процесі закладів загальної середньої освіти можна використовувати лише ту навчальну літературу, що має відповідний гриф Міністерства освіти і науки України і зазначена в Переліку навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання в загальноосвітніх навчальних закладах.

Методичні рекомендації про викладання інформатики у 6 - 9 класах та у 10 - 11 класах закладів загальної середньої освіти містяться в інструктивно- методичних листах Міністерства освіти і науки України, підготовлених у 2014 - 2021 роках.

Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання інформатики у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 124.3 KB, Завантажень: 1734)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правове забезпечення інформатика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки інформатики

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання інформатики у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Додаток 10 до листа Міністерства освіти і наук України від 19.08.2022 р.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання математики у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання математики у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році | Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Додаток 6 до листа Міністерства освіти і наук України від 19.08.2022 р. №1/9530-22 Методичні рекомендації щодо викладання математики у 2022/2023 навчальному році 5 клас Математична освітня галузь У 2022/2023 навчальному році вивчення математики у 5 класі буде здійснюватися за Державним стандартом ба…

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання фізики та астрономії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання фізики та астрономії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь
Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо. Переорієнтація освіти, у свою чергу, обумовлює проблему формування та розвитку в особистості учня ключових компетентностей.

Відповідно до Концепції "Нова українська школа", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 898, новий зміст освіти, покликаний формувати в особистості ключові компетентності, необхідні для успішної самореалізації у суспільстві, спроможності у подальшому навчатися та здійснювати професійну діяльність. Такими компетентностями визначено: вільне володіння державною мовою; здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) мовою; здатність спілкуватися іноземними мовами; математична; компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій; інноваційність; екологічна; інформаційно-комунікаційна; навчання впродовж життя; громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, моралі, справедливості, рівності, свободи, прав людини, добробуту та здорового способу життя, нетерпимості до проявів корупції; культурна; підприємливість і фінансова грамотність.

Відображуючи сучасну динаміку розвитку шкільної освіти України, Державний стандарт базової середньої освіти розширив завдання природничої освітньої галузі. Зокрема, стандартом визначено, що окрім формування в учня/учениці природничо-наукової картини світу, розвитку їх розумових здібностей, емоційно-вольової сфери, значна увага має приділятися вихованню сучасної, соціально активної особистості, здатної не тільки до накопичення знань, а й до їх застосування для вирішення власних, локальних та глобальних проблем.

Виходячи із потреб сьогодення, метою природничої освітньої галузі є формування в учнів природничо-наукової компетентності як базової та відповідних предметних компетентностей як обов'язкової складової загальної культури особистості і розвитку її творчого потенціалу на основі компетентнісного, діяльнісного, інтегративного, особистісно-орієнтованого, дослідницького, проблемно-ситуативного, диференційованого та рефлексивного підходів до освітнього процесу.

Звертаємо увагу на те, що Державний стандарт базової середньої освіти поетапно починає впроваджуватися з 01 вересня 2022 року для учнів 5 класів. Учні 6 - 11 класів закладів загальної середньої освіти продовжуватимуть навчатися за Державним стандартом базової і повної загальної освіти (2011). Виконання вимог зазначених державних стандартів є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типів і форми власності.

Визначальне значення у навчанні в частині природничої освітньої галузі має наступність, яка полягає в тому, що учень/учениця не лише переходить із класу в клас, від одного циклу навчання до наступного, а в тому, що навчання наступного рівня логічно розгортається на основі попереднього.

У Державному стандарті початкової загальної освіти закладається стратегічна мета природничої освітньої галузі, якою є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

У Державному стандарті базової середньої освіти ця мета уточнюється і полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, здатен оцінити вплив природничих наук, техніки і технологій на сталий розвиток суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі, відповідально взаємодіє з навколишнім природним середовищем.

Важливим проявом наступності від початкової до базової освіти є групування вимог до обов'язкових результатів, вказаних у державних стандартах освіти, які ідентичні за видами навчального пізнання та сформульовані відповідно до рівня освіти, зокрема:

Рівень початкової освіти (4 клас)

Рівень базової освіти (6 клас)

Здобувач освіти

1) відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи

1) пізнає світ природи засобами наукового дослідження

2) опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах

2) опрацьовує, систематизує та представляє інформацію природничого змісту

3) усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світ;

3) усвідомлює закономірності природи, роль природничих наук і техніки в житті людини; відповідально поводиться для забезпечення сталого розвитку суспільства

4) критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру

4) розвиває власне наукове мислення, набуває досвіду розв'язання проблем природничого змісту (індивідуально та у співпраці з іншими особами)

Такий підхід дає можливість визначати навчальний поступ учня/учениці у здобутті природничих знань і формуванні умінь і навичок дослідження природи. Саме на цих групах результатів формується система оцінювання навчальних результатів учнів/учениць.

Зберігаючи наступність із початковою школою, природнича базова освіта орієнтована на подальший розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу, які ґрунтуються на загальнолюдських цінностях, принципах науковості, полікультурності, світського характеру освіти, системності, інтегрованості, єдності навчання і виховання.

Реалізація нового змісту навчання на рівні базової середньої освіти має здійснюватися з урахуванням напрацювання початкової ланки освіти. Це зумовлює передусім визначення змістово-результативної узгодженості в усіх освітніх галузях із передбачуванням складності процесу адаптації випускників початкової школи до навчання у 5 класі. З метою уникнення дублювання змісту в освітніх програмах початкової і базової освіти рекомендується здійснити певну діагностику рівня освітнього досвіду учнів учениць у природничій галузі, зокрема через різні види завдань та педагогічне спостереження, надати пріоритет формуванню мотивів пізнавальної діяльності тощо. Застерігаємо від надмірної інтенсифікації інтелектуального розвитку п'ятикласників, до якої схиляються окремі педагоги, аргументуючи це попитом батьків. Доцільною є організація освітнього процесу, орієнтованого на зону найближчого розвитку школяра.

На початку 2022/2023 навчального року задля досягнення результатів навчання, визначених Державним стандартом,пропонуємо виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким вони оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або із використанням технологій дистанційного навчання, визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік, запровадити "коригуюче навчання". Для цього доцільно провести діагностичні роботи (усні співбесіди), опитування, що дозволить вчасно скорегувати прогалини у засвоєнні навчального матеріалу. Проведення такого діагностування, зокрема з предметів природничої освітньої галузі, носить прогностичний характер щодо рівня сформованості ключових та предметних компетентностей і, відповідно, подальшого планування роботи вчителя. Слід зазначити, що оцінки за діагностичні роботи не бажано виставляти до класного журналу, адже вони є орієнтиром для визначення рівня залишковості знань і вмінь. Відповідно до результатів, спланувати роботу (колективну або індивідуальну) щодо актуалізації окремих тем, систематизації знань та умінь, практичного їх закріплення тощо. Тривалість періоду такого навчання кожен вчитель визначає самостійно: попередньо планує з урахуванням досвіду організації дистанційного навчання в минулому році, вносить певні корективи до плану після проведення діагностичних робіт. Рекомендуємо під час календарно-тематичного планування у навчальних програмах і календарно-тематичних планах виділити ключові теми, на яких ґрунтується подальше опрацювання програмового матеріалу. Це дозволить без порушення системи програмових вимог ущільнювати, оптимізувати вивчення інтегрованого курсу, концентрувати увагу на відпрацюванні позицій, що мають забезпечити якісну самостійну роботу учнів.

На перших уроках у 5 класі варто організувати повторення і систематизацію знань про природу та методи її дослідження, набуті учнями в початковій школі. Використовуючи наочність (наприклад, природні й штучні тіла з найближчого оточення учнів та/або ілюстрації, фото- чи відеоматеріали), варто повторити складники природи, групувати їх за певною ознакою. Результат цієї роботи оформити графічно (у вигляді схеми, таблиці, асоціативного куща тощо). Пригадати, що можна дізнатися про навколишній світ, допоможуть ігрові ситуації й творчі завдання, орієнтовані на виявлення можливостей органів зору, слуху, смаку, нюху, дотику. Учителям під час проведення повторення слід керуватися принципом доцільної актуальності, пам'ятаючи про неприпустимість перевантаження учнів.

Оцінювання учнів 5-х класів здійснюється відповідно до Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти.

Основними видами оцінювання результатів навчання учениць/учнів є формувальне, поточне та підсумкове: тематичне, семестрове, річне.

На основі формувального оцінювання - цілеспрямованого неперервного процесу спостереження за навчанням учнів, установлюють навчальний прогрес учня / учениці у певний момент освітнього процесу за вказаними групами результатів. Результати діяльності дитини щодо досягнення нею навчальних цілей залежать від психоемоційного та фізичного стану, і тому можуть бути лише підґрунтям для висновків щодо залученості дитини в навчальний процес, її активності, зусиль, яких вона прикладає під час навчання, відповідності методів, форм, засобів навчання, які використовує вчитель, навчальним можливостям та віковим особливостям учнів / учениць тощо. Формувальне оцінювання дозволить отримувати інформацію щодо навчальних досягнень учнів не лише педагогу, а й кожному учневі/учениці на різних етапах вивчення інтегрованого курсу. Ця інформація необхідна учням для усвідомлення власного просування в навчанні, вчителю - для визначення рівня складності завдань і коригування освітнього процесу з урахуванням можливостей і потреб учнівства.

Формувальне оцінювання слугує для визначення динаміки розвитку окремого учня / учениці і класу загалом та адаптування навчального процесу до потреб учнів / учениць. Тому результати такого оцінювання не сумуються, не накопичуються, за ними не обчислюється середнє тощо.

Поточне оцінювання призначене для встановлення рівнів опанування учнівством навчального матеріалу на певному етапі та здійснення корегування щодо застосованих технологій навчання. Проводити поточне оцінювання необхідно систематично, використовуючи завдання на повторення пройденого матеріалу й закріплення вивченого.

При здійсненні підсумкового оцінювання необхідно використовувати завдання для визначення рівня досягнень за кожною групою результатів: (учениця/учень) проводить дослідження природи, опрацьовує та використовує інформацію, усвідомлює закономірності природи.

Для формування висновків щодо рівня досягнення учнем / ученицею обов'язкових результатів навчання за певний інтервал часу (семестр, навчальний рік) чи визначений фрагмент змісту (тема, розділ, вид діяльності) учитель / учителька здійснює підсумкове оцінювання за результатами виконаної учнем / ученицею роботи / робіт (самостійних, контрольних, тематичних тощо) за однією чи двома групами результатів ("Здійснює пошук та опрацьовує інформацію", "Усвідомлює закономірності природи"). Завдання таких робіт розробляють з урахуванням вимог Державного стандарту базової середньої освіти на основі матеріалу відповідних тем модельних навчальних програм за якими здійснюють освітній процес. За групою результатів "Досліджує природу" проводять практичну роботу/практичні роботи (спостереження, експеримент), тематика якої/яких означена модельною навчальною програмою. Одним з видів діяльності учня / учениці, що може оцінюватися підсумковим оцінюванням є проєктна діяльність. Учнівські проєкти оцінюються за відповідними критеріями, з якими учні / учениці ознайомлюються заздалегідь.

Оцінюванню також підлягає сформованість в учениць/учнів наскрізних умінь, визначених Державним стандартом базової середньої освіти: читання з розумінням, висловлення власної думки усно й письмово, конструктивне керування емоціями, критичне й системне мислення, логічне обґрунтовування позиції, творчість, ініціативність, конструктивне керування емоціями, оцінювання ризиків, ухвалювання рішень, розв'язування проблем, співпраця з іншими.

Акцентуємо увагу, що заклади освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання відповідно до рішення педагогічної ради, а також визначати адаптаційний період впродовж якого не здійснюється поточне та тематичне оцінювання.

2022/2023 навчальний рік є особливим для учнів п'ятих класів. Подоланню труднощів періоду адаптації учнів 5- х класів до навчання в основній школі може сприяти цілеспрямована координація дій вчителів, їх професіоналізм та досвідченість. Організаційними формами роботи щодо підготовки педагогів, які працюють у 5-х класах можуть бути: проведення спеціальних тренінгів з проблем наступності навчання; система відкритих уроків, на яких самими педагогами відслідковується динаміка форм і методів навчання учнів; використання інформаційних ресурсів і технологій для організації різноманітних форм взаємодії дорослих і дітей з метою розв'язання особистісно значущих проблем молодших підлітків.

Реалізація природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році забезпечується через інтегровані курси "Пізнаємо природу", "Довкілля", "Природничі науки". Заклади освіти здійснюють вибір модельних навчальних програм, яким надано гриф "Рекомендовано Міністерство освіти і науки України" (наказ МОН №795 від 12.07.2021, наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки від 13.12.2021 № 1358), між трьома варіантами вивчення природознавчих курсів у 5-6 класах:

за однією із чотирьох модельних навчальних програм "Пізнаємо природу" у 5-6 класах з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Довкілля" в 5-6 класах також з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Природничі науки" в 5-6 класах без вивчення окремого предмету "Географія" в 6-му класі, оскільки змістові питання географічного складника державного стандарту базової освіти включено до програми "Природничі науки".

Кожна модельна навчальна програма має особливості щодо реалізації вимог державного стандарту, об'єднуючи питання окремих компонентів галузі (загальноприродничого, біологічного, екологічного, астрономічного, фізичного, хімічного та географічного) у розділи i теми. Тим самим репрезентовано різні підходи щодо інтеграції, наприклад: особливості пояснення природних явищ та технологічних процесів з позицій кожної з природничих наук, причинно- наслідкові зв'язки, що зумовили сучасний спосіб життя людства та ïx вплив на можливе майбутнє, модульний підхід, де компоненти природничої освітньої галузі інтегруються в природничо-наукову картину світу на основі загальних закономірностей природи та природничих ідей. Водночас yci модельні навчальні програми визначають природничу освіту, як елемент культури кожної людини, сприяють усвідомленню практичного застосування досягнень природничих наук, ïx ролі у розвитку цивілізації. Вивчення будь-якого інтегрованого курсу базується на знаннях i компетентностях, набутих учнями в початковій школі, i спрямоване на подальше формування їхнього світогляду, розширення розуміння широкого спектру наукових ідей астрономії, біології, географії, екології, фізики i хімії у цілісному пізнанні природи, розвиток розумово-пізнавальних i творчих якостей, рівень яких визначає конкурентну спроможність на сучасному ринку праці.

У модельних навчальних програмах для 5-6 класів природничої освітньої галузі дотримано наступність з інтегрованим курсом "Я досліджую світ" (1-4 класи), в якому відбувається формування в учениць/учнів уявлень про різноманітність, збереження і дослідження природи. Знання, навички і ставлення, набуті учнівством у початковій школі, слугують вагомим підґрунтям у природничій освіті в 5-6 класі.

Учениці й учні 5 класу вже мають уявлення, знання про природу і певний досвід її пізнання, набуті при вивченні інтегрованого курсу "Я досліджую світ" у початковій школі. Сформовані у 1-4 класах уявлення розвиваються, природничі поняття поглиблюються і систематизуються; посилюється увага до зв'язків у природі (між тілами живої і неживої природи, між будовою та властивостями речовин, між явищами тощо), що сприятиме усвідомленню цілісності природи.

Окреслимо особливості кожної з модельних навчальних програм для 5-6 класів закладів загальної середньої освіти.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Біда Д.Д., Гільберг Т.Г., Колісник Я.І.).
Інтегрований курс "Пізнаємо природу" для 5-6 класів є продовженням курсу "Я досліджую світ" початкової школи й водночас пропедевтичною основою вивчення природничих наук у базовій школі. Новий ступінь вивчення природи забезпечує початок систематизації знань про об'єкти і явища природи, формування первинних уявлень про взаємозв'язок між світом неживої і живої природи, між організмами й середовищем, поглиблює розуміння впливу діяльності людини на зміни, що відбуваються в навколишньому середовищі.

Модельна навчальна програма інтегрованого курсу спрямована на формування особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, прагне діяти в щоденних ситуаціях спілкування з природою відповідно до екологічних принципів поведінки, використовує природознавчі знання для дотримання правил здорового способу життя. Вона забезпечує єдність інтелектуального та емоційного сприйняття природи з практичною природоохоронною діяльністю, сприяє засвоєнню традицій українського народу у відносинах людини з природою.

Зміст курсу та його структура побудовані на основі спірального принципу неперервного розширення та поглиблення знань з певної проблеми; структурно-функціонального принципу в описі та поясненні явищ, за якого досліджуються їхні елементи й залежності між ними в межах єдиного цілого.

Структура програми в 5 класі представлена п'ятьома розділами.

Розділ 1 "Пізнаємо світ науки" має на меті познайомити учнів із засобами наукового дослідження, досягненнями в галузі природничих наук, прикладами винаходів та відкриттів, пояснити вплив природничих наук, техніки та технологій на сталий розвиток суспільства. Важливе завдання на цьому етапі - сформувати навички, необхідні впродовж вивчення курсу, а саме познайомити з різноманітними джерелами інформації, зокрема цифровими, навчальними додатками та плануванням інформаційного пошуку.

Розділ 2 "Пізнаємо будову речовини" спрямований на формування наукового світогляду й уявлень учнів про навколишнє середовище як джерело речовин, їхнє різноманіття, властивості й застосування для практичних потреб людини.

Зміст розділу 3 "Пізнаємо природу Землі" розширює знання учнів/учениць про Землю та її оболонки, які вони отримали в початковій школі. У процесі її вивчення учні розширюють знання про компоненти природи (повітря, воду, ґрунти) та їхні взаємозв'язки. Тема має глибоке екологічне навантаження.

Навчальний матеріал розділу 4 "Пізнаємо світ організмів" викладений в логічній послідовності: рівні організації живих організмів, клітина як основна структурна та функціональна одиниця живого, віруси як неклітинні форми життя, одноклітинні прокаріоти, одноклітинні й багатоклітинні гриби, лишайники, різноманіття рослин і тварин (водночас особливу увагу звернено на вивчення представників флори та фауни нашої країни й свого краю), організм людини, формує вміння порівнювати й відрізняти основні групи організмів за істотними ознаками.

Завершує програму 5 класу узагальнюваний розділ 5 "Пізнаємо себе і світ", що реалізує не лише навчальну та розвиваючу мету, а й сприяє формуванню соціокультурної компетентності, розвитку емоційного інтелекту, формує розуміння у дитини, що пізнання себе і природи, зробить світ навколо кращим.

Дотримуючись принципу наступності, перший та останній розділи в 5-му та 6-му класах мають однакову назву, а їхній зміст спрямований відповідно на подальше формування наукового методу пізнання та розуміння себе та світу.

Доцільність структурування навчального матеріалу обґрунтовується тим, що опанування поняттями попередньої теми поглиблює знання учнів/учениць на наступному рівні, а повторення сприяє міцнішому засвоєнню та набуттю практичних навичок.

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" базової школи має чітко визначену практичну спрямованість, яка реалізується під час організації спостереження за навколишнім світом, дослідження природи, пошуку відповідей на запитання, експериментування та створення навчальних моделей, опрацювання та систематизації інформації природничого змісту тощо.

Модельна навчальна програма курсу розрахована на рекомендовані 2 години на тиждень. При мінімальному навантаженні (1,5 години на тиждень) радимо об'єднати споріднені теми та визначитися з найцікавішими для учителя та дітей видами діяльності. Заклади освіти, які працюватимуть за максимальним тижневим навантаженням (3 години на тиждень), матимуть змогу більше часу приділити дослідницькій діяльності, проєктам, практичній роботі, організації екскурсій, урокам корекції знань, узагальнення, перевірки та оцінювання досягнень учнів.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Бобкова О. С.) .
Мета інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" суголосна з метою природничої освітньої галузі й полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка виявляє зацікавленість до дослідження природи, розуміє основні її закономірності, уміє працювати з інформацією, відповідально взаємодіє з довкіллям, здатен/здатна оцінити значення природничих наук для сталого розвитку суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі.

Головною ідеєю курсу є розвиток ключових компетентностей і наскрізних умінь учнів/учениць, означених Державним стандартом, на основі діяльнісного підходу. Ця ідея реалізовуватиметься під час дослідницької діяльності учнів/учениць, набутті ними досвіду розв'язування навчальних і життєвих проблем як самостійно, так і в групі, та формуванні на цій основі власної системи знань про природу. Рівень сформованості компетентностей має стати особистісним досягненням учня / учениці.

Перший навчальний рік інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" (5 клас) присвячено дослідженню будови, особливостей і закономірностей функціонування певних систем (хоча саме поняття "система" не вводиться). Під час виконання різноманітних досліджень, розв'язування навчальних і життєвих проблем, реалізації проєктів учні/учениці поглиблюють набуті в початковій школі знання щодо певних об'єктів і систем макро- і мегасвіту, а також навчаються пізнавати свій організм, розуміти важливість піклування про здоров'я з підліткового віку.

Особливістю учнів 11-12-річного віку є сприйняття навколишнього світу на основі кінестетичної й візуальної взаємодії, тому у 5 класі пропонуються такі теми: 1. Навчаємося досліджувати світ природи 2. Квіткові рослини 3. Ріст і розвиток рослин 4. Ланцюги живлення 5. Організм людини 6. Планета Земля в космічному просторі.

Значну частину запропонованих у модельній навчальній програмі досліджень можна виконувати поза класною аудиторією - на шкільному подвір'ї, у парку, в лісі тощо. Велика увага приділяється моделюванню природних процесів, створенню навчальних моделей і розумінню значення моделювання для пізнання світу.

Теми досліджень тісно пов'язані з повсякденним життям, тому важливим елементом кожного досліду є формулювання висновків відповідно до його гіпотези (припущення). Саме так учні/учениці встановлюватимуть закономірності перебігу певних явищ і процесів та навчатимуться застосовувати їх під час розв'язування навчальних і життєвих проблем.

Під час виконання досліджень і розв'язання проблем учителям/учителькам необхідно розвивати медіаграмотність учнів/учениць - уміння оцінювати надійність інформаційних джерел, достовірність і науковість інформації тощо та перетворювати її (інтерпретувати схеми, графіки, діаграми, інфографіку, табличні дані, та навпаки: на підставі текстової інформації або числових даних створювати графіки, діаграми тощо).

Учитель/учителька може комбінувати певні дослідження, самостійно визначати порядок їх виконання та час (оскільки запропоновано дослідження нетривалі і довготривалі), проте виконання експерименту є обов'язковим.

Теми дослідницьких проєктів - орієнтовні. Учні/учениці чи вчитель/учителька можуть запропонувати теми проєктних робіт з урахуванням пізнавальних інтересів школярства, матеріально-технічного забезпечення навчального закладу, територіальних особливостей, потреб громади тощо.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Коршевнюк Т.В.).
Зміст програми структуровано з урахуванням вікових особливостей і пізнавального досвіду учнівства, визначених Держстандартом очікуваних результатів навчання й часу, необхідного для їх досягнення.

Структуру інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" утворюють шість навчальних тем, послідовність вивчення і назви яких у 5 і 6 класах співпадають. Водночас їх зміст не ідентичний: вивчене у 5 класі закріплюється, доповнюється і розвивається у 6 класі. Це дозволяє не нарощувати обсяг теоретичного матеріалу, а поглиблювати знання, вдосконалювати набуті вміння (порівнювати й класифікувати об'єкти/явища природи, добирати і презентувати інформацію та інші), вивільнити час на планування і проведення досліджень, виконання проєктів, організацію діяльності у складі груп чи індивідуально для розв'язання навчальних завдань. Такий спосіб побудови змісту програми сприятиме реалізації діяльнісного підходу, що зумовлює систематичну організацію на уроці пізнавальної діяльності з метою опанування науковими методами пізнання природи.

Вивчення курсу розпочинається із теми "Вчимося досліджувати природу", якою передбачено збагачення знань п'ятикласників про наукові методи дослідження природи, стисле ознайомлення з учнів поняттям науки, працею природодослідників/природодослідниць. Тому варто обговорити, що таке природа, чому необхідно її вивчати та як це робили у початковій школі. У ході бесіди підвести учнів до висновку про цінність природи та знань про неї як для однієї людини, так і для громади, України, нашої планети.

Також варто звернути особливу увагу на якості й риси вченого/вченої, які досліджують природу. Навести приклади використання наукових знань і досліджень природи для розв'язання проблем в сучасному світі, підвести учнів до висновку, що досягнення в науках про природу є результатом праці людей з різних країн. На конкретних прикладах продемонструвати учням роль досліджень природи для отримання нових знань, застосування знань і винаходів для розв'язання проблем.

Організувати проведення п'ятикласниками/п'ятикласницями спостереження й експерименту за наданим планом, акцентуючи увагу на кожному пункті плану. Так учні зможуть закріпити знання про етапи дослідження природи, розвиток і застосування яких відбуватиметься у процесі вивчення наступних тем.

Тему 2 "Досліджуємо тіла, речовини, явища" вирізняють різноманітні дослідження, визначені тематикою практичних завдань. Під час проведення спостережень, вимірювань, моделювання, експериментів відбуватиметься розвиток в учнів сформованих у початковій школі уявлень про тіла та явища природи, збагачення досвіду виконання досліджень індивідуально або/і в складі групи. Для засвоєння алгоритму проведення дослідження й усвідомленого його реалізації важливо акцентувати увагу учнів на кожному етапі досліджень.

Тема 3 " Дізнає́мося про Землю і Всесвіт " містить навчальний матеріал про будову і рухи Землі, Сонце і Місяць, гідросферу, атмосферу, літосферу як оболонки Землі. Обсяг і зміст географічного матеріалу зумовлені тим, що з початкової школи учні мають широкі уявлення про географічні об'єкти, а в 6 класі розпочинається вивчення навчального предмета "Географія". У вивченні теми важливими лишаються виконання спостережень і дослідів, моделювання, наприклад, спостереження за рухом Сонця, зміною фаз Місяця; дослідження природних об'єктів/умов своєї місцевості (погоди, водойм, форм рельєфу); моделювання рухів Землі, Сонця, Місяця. У дослідженнях варто приділити увагу встановленню причиново-наслідкових зв'язків між об'єктами та явищами природи (наприклад, між температурою повітря та опадами).

Під час вивчення Землі можна запропонувати учням висунути гіпотези про її форму, організувати їх обговорення й перевірку на основі моделей, наукових текстів.

У темі 4 " Вивчаємо живу природу Землі " поглиблюються і розширюються знання учнів про тіла живої природи - організми та явища, пов'язані з життєдіяльністю рослин і тварин. Спираючись на знання про організми, що наявні в учнів, та життєвий досвід тих, хто доглядає за тваринами і вирощує рослини, на початку вивчення теми варто організувати обговорення наприклад, за такими запитаннями: як та навіщо вимірюють висоту рослин, зважують домашніх тварин, спостерігають за поведінкою мешканців різних куточків нашої планети" як досліджувати тварин, не завдаючи їм шкоди. У ході жвавого спілкування, що розгорнеться під час виголошення відповідей учнями, підвести їх до висновку про особливості методів дослідження живої природи, зокрема етичні аспекти.

Вивчаючи живлення й дихання рослин і тварин слід акцентувати увагу на речовинах, необхідних для життєдіяльності, та явищах, пов'язаних з ними. Це сприятиме повторенню знань про повітря, воду, світло, теплові, механічні й звукові явища й розгляду їх з точки зору значення для живої природи. Як у всіх інших темах, в цій темі обов'язковим є висвітлення взаємозв'язків у природі: зв'язки між організмами і чинниками середовища, між органами в рослинному організмі.

У цій темі відбувається розвиток знань з попередньої теми про наслідки рухів Землі для природи нашої планети. Зокрема, як відмінності в температурному режимі, умовах освітлення і зволоження в різних ділянках нашої планети впливають на живу природу цих територій.

Тема 5 " Пізнаємо організм людини в його середовищі існування " присвячена формуванню уявлень про травлення, дихання, роботу серця, функції шкіри, опору і рух. Відбувається закріплення і розширення уявлень про збалансоване харчування, захист організму від хвороб, значення особистої гігієни. Основну увагу слід акцентувати на практичній значущості цього матеріалу: організації здорового харчування, правильної постави, гігієні шкіри й органів дихання, значенню фізичних вправ. Тема позбавлена надмірної деталізації анатомічних та фізіологічних понять; має фокусуватись на ролі травною, дихальної, кровоносної систем, скелету й м'язів у життєдіяльності людини, важливості й способах збереження здорового стану цих складників організму людини.

У цій темі відбувається реалізація міжтемних зв'язків. Так, ознайомлення з білками, жирами і вуглеводами як складниками продуктів харчування сприяє формуванню уявлення про органічні речовини. Вивчення дихання і кровообігу відбувається з опорою на поняття дифузії, руху, теплових явищ.

Успішному опануванню теми сприяє актуалізація набутих у початковій школі знань про компоненти здоров'я й власного досвіду щодо здорового способу життя.

Вивчення курсу завершує тема " Вчимося у природи і дбаємо про її збереження ". Зміст теми побудовано навколо двох основних запитань: що людина створила за природними зразками та як діяти задля збереження природи Передбачено розширення знань п'ятикласників про взаємозв'язки людини з природою, використання природничо-наукових знань у знань у повсякденному житті, мистецтві, створенні нових матеріалів, техніки, технологій. Учениці/учні не лише познайомляться з винаходами й виробами, які підказала природа, але отримають можливість використати знання й досвід, набуті в курсі, творчо використати для створення різних конструкцій за природними зразками.

Особливу увагу приділено екологічним проблемам, ролі природничих наук і сучасних технологій в їхньому розв'язанні, формуванню екозвичок. З метою усвідомленого опануванню матеріалу теми і виробленню стратегій поведінки учнівства в довкіллі необхідно організувати різноманітну діяльність учнів, як от дослідження власних звичок щодо вживаних речей, сортування сміття, користування водою, електроенергією, поводження з рослинами і тваринами у найближчому оточенні, поведінки у природі; визначення і виконання учнями/ученицями прийнятних для себе дій щодо ощадливого споживання води, електроенергії, тепла. Щоб виробити ціннісне ставлення п'ятикласників/п'ятикласниць до природи, варто спонукати їх оцінювати власний внесок у збереження природи, наслідки відповідального і безвідповідального ставлення до природи; значення природничих наук для добробуту людини, створення техніки і технологій; висловлювати власну позицію щодо заощадження ресурсів планети, забруднення довкілля і своєї участі у справі збереження навколишнього середовища; виявляти турботу про інших (доглядає за рослинами і тваринами, покращує умови їхнього існування). Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Шаламов Р.В., Каліберда М.С., Григорович О.В., Фіцайло С.С.).

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" розрахований на навчальне навантаження 2 год на тиждень і реалізує вимоги до обов'язкових результатів навчання в адаптаційному циклі базової середньої освіти у природничій освітній галузі протягом 5 та 6 класів. Основою змістової частини програми є методи пізнання природи й розв'язування навчальних / життєвих проблем природничої тематики. Це означає, що інтегрований курс "Пізнаємо природу" є пропедевтичним і формує дослідницькі компетенції, що є важливими з огляду на наступне вивчення окремих природознавчих предметів у другому циклі базової середньої освіти, та закладає підвалини розуміння цілісної природничо- наукової картини світу.

Основна змістова складова інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" полягає у формуванні дослідницької компетенції, її закцентовано на активному діяльнісному здобутті природничих навичок та одночасно знань про природу завдяки її дослідженню. Оскільки окремі дослідження є тривалими та під час проведення не потребують активної фіксації результатів, то варто накладати одне дослідження на інше в часі. Тоді частину уроку потрібно приділяти роботі з матеріалами дослідження що триває, а решту часу - працювати над наступним дослідженням. Так, наприклад, роботу з дослідження умов проростання насіння неможливо провести за один урок, тому на одному уроці дослід закладається, протягом кількох наступних фіксуються його результати. Це не вимагатиме цілих уроків, тому решта часу має бути відведена на роботу з інших тем.

Під час календарного планування необхідно зважати на доступність дослідних об'єктів у різні пори року. У частині досліджень передбачена робота з природними об'єктами, що доступні в ту чи ту пору року, наприклад викопувати ґрунт узимку буде складно, а знайти мікроорганізми у водоймах - проблематично.

Важливо визначитися, які дослідження виконуватимуться індивідуально, а які - у групах, і якої чисельності будуть ці групи. Вибір залежить від наявності необхідного обладнання та матеріалів для проведення досліджень у закладі освіти, кількості здобувачів освіти в класі, рівня їх підготовки, складності дослідження, досвіду учительки / учителя в організації індивідуальної та групової роботи тощо.

Невід'ємним елементом дослідження є засвоєння певних систематичних знань про об'єкти/явища/закономірності, що досліджуються. Це - однин з видів навчальної діяльності, що його результати прописані в стовпчику "Очікувані результати навчання - Конкретні для окремого дослідження". Засвоєння знань відбувається постійно - під час пошуку й аналізу інформації, планування діяльності, аналізу результатів, формулювання висновків та окремих знаннєвих діяльностей: мінілекцій, обговорень, роботи з текстовою, візуальною, аудіальною та відеоінформацією, взаємоосвіти тощо.

Оскільки інтегрований курс "Пізнаємо природу" є передусім практико орієнтованим, потрібно звернути увагу на необхідне обладнання для його реалізації. Дослідження підібрані так, що не вимагають дорогого чи рідкісного обладнання. Усі вони базуються на доступному обладнанні й матеріалах, які наявні в закладах освіти, чи використовуються в побуті.

Форми проведення оцінювання результатів навчання першочергово мають перевіряти рівень сформованості дослідницьких компетенцій. Тому оцінювання має переважно проводитися у вигляді завдань, що можуть бути розв'язані практичним способом, завдяки розв'язуванню навчальних проблем тощо. Поширеною практикою має бути використання формувального оцінювання й самооцінювання, адже саме вони якнайліпше підходять для оцінювання практичної діяльності учнівства, групової роботи, критичного аналізу інформації тощо.
Модельна навчальна програма "Довкілля. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Григорович О.В.) (наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 13.12.2021 № 1358).
Інтегрований курс "Довкілля" розрахований на рекомендоване навчальне навантаження 2 години на тиждень. Головною ідеєю інтегрованого курсу

"Довкілля" є формування комплексного сприйняття природи та різних аспектів існування й діяльності людини. Програма інтегрованого курсу є модельною, вчитель / вчителька може використовувати її без змін або адаптувати під власні потреби залежно від можливостей школи та рівня підготовки учнівства.

Для наповнення курсу "Довкілля" обрано певні оточення (середовища), з якими взаємодіють учні / учениці цієї вікової категорії, у яких вони можуть існувати та діяти, а також об'єкти та явища, які трапляються або відбуваються в цьому середовищі. На першому році навчання (5 клас) пропонується вивчення тих частин довкілля, що є природним середовищем існування людини:

"Я в природі", "Я у Всесвіті", "Я на планеті Земля", "Я під небосхилом",

"Я в лісі", "Я в полі", "Я в горах", "Я в пустелі". На другому: "Я на морі",

"Я на дні повітряного океану", "Я вдома", "Я маю бути здоровим/здоровою",

"Я в школі", "Я на спортмайданчику", "Я на пікніку", "Я у супермаркеті".

Досягнення очікуваних результатів навчання реалізується на поєднанні дослідницької діяльності учнів із пошуком інформації та колективному обговоренні результатів експерименту й пошуку.

Опановувати фундаментальні поняття, на кшталт "сила тяжіння", "магнетизм" тощо, пропонується у "зворотному напрямку". Сьогодні, зазвичай, спочатку вивчають певне явище, наприклад силу тяжіння, а потім - як вона проявляється в природі. Проте людство опановує знання у зворотному напрямку: спочатку спостерігали, що яблука падають з дерева на землю, а потім пояснили це наявністю сили тяжіння.

Під час вивчення курсу "Довкілля" варто надавати перевагу діяльнісним формам і методам навчання (дослідження, проєктування, експеримент, командна робота тощо), розвивати вміння працювати з інформацією (пошук, аналіз, інтерпретація, оцінювання), спонукати учнів / учениць до генерування ідей та висловлення гіпотез.

Доцільно поступово збільшувати частоту групового виконання досліджень та групового обговорення для розвивання навичок встановлення правил, важливості чути одногрупника/одногрупницю, уміння шукати компроміси, планувати й розподіляти обов'язки, рефлексувати щодо ефективності роботи в групі тощо.

Дослідницька діяльність має на меті сформувати навички розв'язування як навчальних, так і життєвих проблем. Вона передбачає як планування та виконання експериментів, так і пошук та узагальнення інформації, перетворення інформації з однієї форми на іншу, математичну обробку інформації.

Дослідницькі проєкти можуть бути виконані впродовж однієї-двох навчальних годин, або можуть тривати кілька тижнів (довгострокові проєкти). Виконання останніх учні / учениці можуть здійснювати самостійно або в межах невеликих груп; у шкільному кабінеті або вдома під керівництвом дорослих. Презентацію остаточних результатів довгострокових проєктів можна організувати на спеціально виділеному уроці або навіть у вигляді шкільного заходу (наприклад конференцій, стендових презентацій тощо) із залученням учительства, батьків тощо. Бажано, щоб кожен учень / учениця протягом року взяв участь у виконанні хоча б одного довгострокового проєкту у складі учнівської групи.

За можливості частину уроків варто проводити позааудиторно: у лісі, у полі, на пришкільному майданчику тощо. Під час таких занять можливо досліджувати необхідні явища або об'єкти безпосередньо в довкіллі.
Модельна навчальна програма "Природничі науки. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Білик Ж.І., Засєкіна Т.М., Лашевська Г.А., Яценко В.С.)
У модельній навчальній програмі "Природничі науки" в 5-6 класах зреалізовано наступність між початковою і базовою освітою у формі одного навчального предмета - інтегрованого курсу - і закладено основу для подальшого розподіленого вивчення природничих предметів "Фізика", "Хімія", "Біологія", "Географія" в 7-9 класах, об'єднаних однією програмою.

На вивчення курсу "Природничі науки" заклад освіти може виділити від 1,5 до 3 год на тиждень у 5-му класі та від 2 до 5 год на тиждень - у 6-му.

У 5-х класах курсу "Природничі науки" переважає ознайомлення і початкове формування понять, які є наскрізними для природничих наук. З огляду на вікові особливості п'ятикласників таке ознайомлення передбачено здійснити через практичну діяльність. Вони мають навчитися виявляти кількісні та якісні ознаки явищ й об'єктів у результаті спостережень, під час дослідів. Від учнів/учениць не вимагають чітких формулювань наукових термінів, головне - розуміння того, як і коли потрібно їх використовувати для пояснення явищ та описування характеристик об'єктів у природному й рукотворному світі.

У пояснювальній записці до модельної навчальної програми чітко описано мету і завдання курсу, принципи добору змісту, дидактичні підходи та загальні питання організації освітнього процесу. Водночас пропонований зміст і послідовність його викладення в модельній навчальній програмі є орієнтовними й можуть бути змінені вчителем/вчителькою під час розроблення навчальної програми або календарно-тематичного планування.

Оцінювання має бути зорієнтовано на очікувані групи результатів навчання, якими є: дослідження учнями/ученицями природи, опрацьовування і використання інформації, усвідомлення закономірностей природи. З огляду на це вчителі/вчительки можуть змінювати кількість і тематику досліджень (практичних робіт, навчальних дослідів і проєктів), за якими оцінюють уміння учнів/учениць досліджувати, опрацьовувати та використовувати (частково) інформацію, виявляти усвідомлення закономірностей природи. Також можна змінювати послідовність вивчення змістових питань, об'єднувати їх у блоки для тематичного оцінювання. Тематичне оцінювання може бути як окремим видом роботи, так і підсумком поточного оцінювання. Предметом такого оцінювання також може бути виявлення вміння учнів/учениць опрацьовувати й використовувати інформацію, демонструвати усвідомлення закономірностей природи.

Зважаючи на те, що в Україні підготовка учителів здійснюється за окремими спеціальностями, автори програми врахували це при розподілі змістових питань: у 5-му класі розглядається більше фізико-хімічних питань, а у 6-му класі закладаються біологічні й географічні знання.

Підготовка вчителя до впровадження Державного стандарту базової середньої освіти передбачає не тільки ознайомлення зі змістом відповідної освітньої галузі, а й опрацювання принципових загальних засад цього важливого документа, усвідомлення його методологічного базису.

В основі опанування будь якого з інтегрованих курсів лежить активна пізнавальна діяльність учнів індивідуально та в групі, співпраця з учителем та іншими особами, у процесі чого учні набувають досвіду (пізнавати, співпрацювати з іншими, здійснювати само- та взаємооцінювання). За таких умов природничо-наукові знання формуються як результат власного пошуку.

Дослідницька діяльність є провідною в інтегрованих курсах природничої освітньої галузі: учнівство конструює знання у процесі дослідження природи індивідуально або в групі.

До дослідницьких умінь належать уміння: бачити проблему, висувати гіпотези, визначати способи розв'язання проблеми й обирати оптимальний, визначати послідовність дій при проведенні дослідження, систематизувати інформацію, фіксувати дані/результати дослідження, інтерпретувати результати, робити висновки. У 5 класі учні з допомогою вчителя визначають етапи дослідження і виконують його (спостереження, експеримент, моделювання, вимірювання).

У ході дослідницької роботи вчителю необхідно подбати про те, щоб учні зрозуміли мету дослідження, його виконання було пізнавальним і посильним, а результатом дослідження виступали нові знання про природу (об'єкти/явища) та/або збагачення досвіду її пізнання. Наприклад, у другій темі "Досліджуємо тіла, речовини, явища" дослідницьким шляхом учні дізнаються про властивості тіл і речовин, світла і звуку, про способи зменшення і збільшення тертя, методи розділення сумішей (просіювання, відстоювання, фільтрування, випарювання), способи збільшення швидкості дифузії і механічного руху та ін. У ході виконання практичних завдань учні розвивають дослідницькі вміння, як от: проводити спостереження, експеримент, вимірювання, фіксувати дані й презентувати результати дослідження у запропонований спосіб, моделювання, класифікування, збагачуючи свій пізнавальний і практичний досвід.

Необхідно пам'ятати, що навчально-дослідницька діяльність сприяє формуванню у п'ятикласників якості, необхідні для подальшого навчання, соціальної адаптації, самопізнання і самореалізації. Відтак, специфічною є роль вчителя. Це - організатор діяльності, консультант і колега, який допомагає розв'язувати різні проблеми.

У модельних навчальних програмах приділено увагу розвитку умінь працювати з інформацією природничого змісту. Досягненню зазначених результатів сприятиме використання таких прийомів: постановка запитань до текстів природничого змісту, пошук у них відповідей на запитання, передавання учнем власного розуміння інформації в певній формі, створення тексту (усно, письмово) на основі певної графічної інформації (діаграми, графіка тощо), графічна систематизація матеріалу та інші.

Для досягнення очікуваних результатів навчання необхідно перейти від технологій, що забезпечують отримання готових знань, до розвиваючих методів, орієнтованих на дослідництво, творчість, навчальну співпрацю.

Досягнення учнем/ученицею результатів навчання можливе, якщо учень/учениця усвідомлює необхідність навчання, розуміє його мету і способи її досягнення.

Постановка мети уроку - це спільна діяльність вчителя й учнів.

Один із способів постановки мети уроку - тема-запитання: вчитель формулює тему уроку у вигляді запитання. Учням необхідно придумати план дій, щоб відповісти на сформульоване запитання. Діти висловлюють свої припущення й думки, обговорюють їх, розвивають уміння слухати точку зору інших, підтримувати або критикувати їх. На цьому етапі вчитель скеровує обговорення, долучається до нього, спонукає учнівство виявляти активність. Приклади тем-запитань уроків у темі 1 "Вчимося досліджувати природу": Звідки людина дізнає́ться про природу? Якими методами й інструментами досліджують природу? Що таке наука та хто її творці? Як виконати дослідження?

Ще один спосіб формулювання мети уроку - використання слів- помічників: вчитель знайомить учнів з темою уроку (записує на дошці, подає на слайді презентації тощо) і звертається до учнів з проханням продовжити фрази "Я дізнаюся ...", "Я навчуся...", "Я зможу ...". Формулювання мети уроку відбувається у процесі обговорення, подібного до першого способу.

За будь-якого способу постановки мети уроку, важливо, щоб учні зрозуміли, що робитимуть для її досягнення. Це допоможе спланувати діяльність на уроці та провести наприкінці уроку рефлексивний аналіз за запитаннями: чи вдалося досягти мети? Що сприяло, а що завадило досягненню мети? Як уникнути зроблених помилок у подальшому?

Постановка мети уроку спільно з учнями є важливим етапом, оскільки на ньому розвиваються складники ключових компетентностей, а саме вміння будувати усну комунікацію, виражати ідеї, обґрунтовувати погляди і переконання в усній формі, спроможність визначати і ставити перед собою цілі, організовувати своє навчання. Цілепокладання сприяє розвитку якостей сучасної особистості - комунікабельності, ініціативності, самостійності.

Наступний етап - учні і вчитель спільно визначають дії, необхідні для досягнення мети уроку. Утворений у такий спосіб план роботи на уроці доцільно подати на дошці чи в інший спосіб, щоб учні тримали його в полі зору. Це допоможе учням послідовно просуватися від одного пункту плану до наступного, а вчителю - організовувати й коригувати діяльність учнів.

Завершує урок рефлексивний етап. Він передбачає спільне обговорення вчителем й у учнями, чи досягнуто мету уроку, здійснення учнями самоаналізу діяльності та її результатів. Цей момент значущий для проведення формувального оцінювання, особливості якого розкрито вище. Також рефлексія виступає не лише підсумком уроку, але допомагає у постановці мети наступного.

Наведений приклад структури уроку може стати орієнтиром для конструювання вчителем навчальних занять під час вивчення інтегрованих курсів природничої освітньої галузі.

Новий Державний стандарт базової середньої освіти, регламентуючи свободу педагогічних спільнот у виборі шляхів навчання, виховання і розвитку школярів, відкриває можливість вибору та створення власного навчального забезпечення освітнього процесу. Чинні вимоги до його якості доповнюються показниками, що відповідають пріоритетам нового Державного стандарту і передбачають: реалізацію ідеї інтеграції; дослідницький підхід до формування умінь; конструювання знань, а не їх відтворення; організацію пошуку інформації з різних джерел; розвиток критичного мислення, творчості тощо.

Систематизовану добірку навчально-методичного забезпечення 5 класу розміщено на сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" - "Навчально- методична скарбниця НУШ 5-6 класи" у розділі "Нова українська школа".

Використання навчальних посібників, зошитів з друкованою основою, що доповнюють зміст підручників, і утворюють разом з ними навчальні комплекти, є необов'язковим і може мати місце в освітньому процесі лише за умови дидактичної доцільності навчальних видань для реалізації нових підходів у роботі з учнями/ученицями, дотримання вимог щодо уникнення перевантаження учнів/учениць та добровільної згоди усіх батьків учнівства класу на фінансове забезпечення.
Методичні рекомендації щодо викладання природничих дисциплін у 6-11 класах містяться в інструктивно-методичних листах Міністерства освіти і науки України про вивчення навчальних предметів за 2015-2021 роки.
Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 142.1 KB, Завантажень: 152)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків природознавства 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарне планування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення біологія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки біології

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки фізики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки хімії

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання хімії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання хімії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь
Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо. Переорієнтація освіти, у свою чергу, обумовлює проблему формування та розвитку в особистості учня ключових компетентностей.

Відповідно до Концепції "Нова українська школа", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 898, новий зміст освіти, покликаний формувати в особистості ключові компетентності, необхідні для успішної самореалізації у суспільстві, спроможності у подальшому навчатися та здійснювати професійну діяльність. Такими компетентностями визначено: вільне володіння державною мовою; здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) мовою; здатність спілкуватися іноземними мовами; математична; компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій; інноваційність; екологічна; інформаційно-комунікаційна; навчання впродовж життя; громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, моралі, справедливості, рівності, свободи, прав людини, добробуту та здорового способу життя, нетерпимості до проявів корупції; культурна; підприємливість і фінансова грамотність.

Відображуючи сучасну динаміку розвитку шкільної освіти України, Державний стандарт базової середньої освіти розширив завдання природничої освітньої галузі. Зокрема, стандартом визначено, що окрім формування в учня/учениці природничо-наукової картини світу, розвитку їх розумових здібностей, емоційно-вольової сфери, значна увага має приділятися вихованню сучасної, соціально активної особистості, здатної не тільки до накопичення знань, а й до їх застосування для вирішення власних, локальних та глобальних проблем.

Виходячи із потреб сьогодення, метою природничої освітньої галузі є формування в учнів природничо-наукової компетентності як базової та відповідних предметних компетентностей як обов'язкової складової загальної культури особистості і розвитку її творчого потенціалу на основі компетентнісного, діяльнісного, інтегративного, особистісно-орієнтованого, дослідницького, проблемно-ситуативного, диференційованого та рефлексивного підходів до освітнього процесу.

Звертаємо увагу на те, що Державний стандарт базової середньої освіти поетапно починає впроваджуватися з 01 вересня 2022 року для учнів 5 класів. Учні 6 - 11 класів закладів загальної середньої освіти продовжуватимуть навчатися за Державним стандартом базової і повної загальної освіти (2011). Виконання вимог зазначених державних стандартів є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типів і форми власності.

Визначальне значення у навчанні в частині природничої освітньої галузі має наступність, яка полягає в тому, що учень/учениця не лише переходить із класу в клас, від одного циклу навчання до наступного, а в тому, що навчання наступного рівня логічно розгортається на основі попереднього.

У Державному стандарті початкової загальної освіти закладається стратегічна мета природничої освітньої галузі, якою є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

У Державному стандарті базової середньої освіти ця мета уточнюється і полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, здатен оцінити вплив природничих наук, техніки і технологій на сталий розвиток суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі, відповідально взаємодіє з навколишнім природним середовищем.

Важливим проявом наступності від початкової до базової освіти є групування вимог до обов'язкових результатів, вказаних у державних стандартах освіти, які ідентичні за видами навчального пізнання та сформульовані відповідно до рівня освіти, зокрема:

Рівень початкової освіти (4 клас)

Рівень базової освіти (6 клас)

Здобувач освіти

1) відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи

1) пізнає світ природи засобами наукового дослідження

2) опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах

2) опрацьовує, систематизує та представляє інформацію природничого змісту

3) усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світ;

3) усвідомлює закономірності природи, роль природничих наук і техніки в житті людини; відповідально поводиться для забезпечення сталого розвитку суспільства

4) критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру

4) розвиває власне наукове мислення, набуває досвіду розв'язання проблем природничого змісту (індивідуально та у співпраці з іншими особами)

Такий підхід дає можливість визначати навчальний поступ учня/учениці у здобутті природничих знань і формуванні умінь і навичок дослідження природи. Саме на цих групах результатів формується система оцінювання навчальних результатів учнів/учениць.

Зберігаючи наступність із початковою школою, природнича базова освіта орієнтована на подальший розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу, які ґрунтуються на загальнолюдських цінностях, принципах науковості, полікультурності, світського характеру освіти, системності, інтегрованості, єдності навчання і виховання.

Реалізація нового змісту навчання на рівні базової середньої освіти має здійснюватися з урахуванням напрацювання початкової ланки освіти. Це зумовлює передусім визначення змістово-результативної узгодженості в усіх освітніх галузях із передбачуванням складності процесу адаптації випускників початкової школи до навчання у 5 класі. З метою уникнення дублювання змісту в освітніх програмах початкової і базової освіти рекомендується здійснити певну діагностику рівня освітнього досвіду учнів учениць у природничій галузі, зокрема через різні види завдань та педагогічне спостереження, надати пріоритет формуванню мотивів пізнавальної діяльності тощо. Застерігаємо від надмірної інтенсифікації інтелектуального розвитку п'ятикласників, до якої схиляються окремі педагоги, аргументуючи це попитом батьків. Доцільною є організація освітнього процесу, орієнтованого на зону найближчого розвитку школяра.

На початку 2022/2023 навчального року задля досягнення результатів навчання, визначених Державним стандартом,пропонуємо виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким вони оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або із використанням технологій дистанційного навчання, визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік, запровадити "коригуюче навчання". Для цього доцільно провести діагностичні роботи (усні співбесіди), опитування, що дозволить вчасно скорегувати прогалини у засвоєнні навчального матеріалу. Проведення такого діагностування, зокрема з предметів природничої освітньої галузі, носить прогностичний характер щодо рівня сформованості ключових та предметних компетентностей і, відповідно, подальшого планування роботи вчителя. Слід зазначити, що оцінки за діагностичні роботи не бажано виставляти до класного журналу, адже вони є орієнтиром для визначення рівня залишковості знань і вмінь. Відповідно до результатів, спланувати роботу (колективну або індивідуальну) щодо актуалізації окремих тем, систематизації знань та умінь, практичного їх закріплення тощо. Тривалість періоду такого навчання кожен вчитель визначає самостійно: попередньо планує з урахуванням досвіду організації дистанційного навчання в минулому році, вносить певні корективи до плану після проведення діагностичних робіт. Рекомендуємо під час календарно-тематичного планування у навчальних програмах і календарно-тематичних планах виділити ключові теми, на яких ґрунтується подальше опрацювання програмового матеріалу. Це дозволить без порушення системи програмових вимог ущільнювати, оптимізувати вивчення інтегрованого курсу, концентрувати увагу на відпрацюванні позицій, що мають забезпечити якісну самостійну роботу учнів.

На перших уроках у 5 класі варто організувати повторення і систематизацію знань про природу та методи її дослідження, набуті учнями в початковій школі. Використовуючи наочність (наприклад, природні й штучні тіла з найближчого оточення учнів та/або ілюстрації, фото- чи відеоматеріали), варто повторити складники природи, групувати їх за певною ознакою. Результат цієї роботи оформити графічно (у вигляді схеми, таблиці, асоціативного куща тощо). Пригадати, що можна дізнатися про навколишній світ, допоможуть ігрові ситуації й творчі завдання, орієнтовані на виявлення можливостей органів зору, слуху, смаку, нюху, дотику. Учителям під час проведення повторення слід керуватися принципом доцільної актуальності, пам'ятаючи про неприпустимість перевантаження учнів.

Оцінювання учнів 5-х класів здійснюється відповідно до Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти.

Основними видами оцінювання результатів навчання учениць/учнів є формувальне, поточне та підсумкове: тематичне, семестрове, річне.

На основі формувального оцінювання - цілеспрямованого неперервного процесу спостереження за навчанням учнів, установлюють навчальний прогрес учня / учениці у певний момент освітнього процесу за вказаними групами результатів. Результати діяльності дитини щодо досягнення нею навчальних цілей залежать від психоемоційного та фізичного стану, і тому можуть бути лише підґрунтям для висновків щодо залученості дитини в навчальний процес, її активності, зусиль, яких вона прикладає під час навчання, відповідності методів, форм, засобів навчання, які використовує вчитель, навчальним можливостям та віковим особливостям учнів / учениць тощо. Формувальне оцінювання дозволить отримувати інформацію щодо навчальних досягнень учнів не лише педагогу, а й кожному учневі/учениці на різних етапах вивчення інтегрованого курсу. Ця інформація необхідна учням для усвідомлення власного просування в навчанні, вчителю - для визначення рівня складності завдань і коригування освітнього процесу з урахуванням можливостей і потреб учнівства.

Формувальне оцінювання слугує для визначення динаміки розвитку окремого учня / учениці і класу загалом та адаптування навчального процесу до потреб учнів / учениць. Тому результати такого оцінювання не сумуються, не накопичуються, за ними не обчислюється середнє тощо.

Поточне оцінювання призначене для встановлення рівнів опанування учнівством навчального матеріалу на певному етапі та здійснення корегування щодо застосованих технологій навчання. Проводити поточне оцінювання необхідно систематично, використовуючи завдання на повторення пройденого матеріалу й закріплення вивченого.

При здійсненні підсумкового оцінювання необхідно використовувати завдання для визначення рівня досягнень за кожною групою результатів: (учениця/учень) проводить дослідження природи, опрацьовує та використовує інформацію, усвідомлює закономірності природи.

Для формування висновків щодо рівня досягнення учнем / ученицею обов'язкових результатів навчання за певний інтервал часу (семестр, навчальний рік) чи визначений фрагмент змісту (тема, розділ, вид діяльності) учитель / учителька здійснює підсумкове оцінювання за результатами виконаної учнем / ученицею роботи / робіт (самостійних, контрольних, тематичних тощо) за однією чи двома групами результатів ("Здійснює пошук та опрацьовує інформацію", "Усвідомлює закономірності природи"). Завдання таких робіт розробляють з урахуванням вимог Державного стандарту базової середньої освіти на основі матеріалу відповідних тем модельних навчальних програм за якими здійснюють освітній процес. За групою результатів "Досліджує природу" проводять практичну роботу/практичні роботи (спостереження, експеримент), тематика якої/яких означена модельною навчальною програмою. Одним з видів діяльності учня / учениці, що може оцінюватися підсумковим оцінюванням є проєктна діяльність. Учнівські проєкти оцінюються за відповідними критеріями, з якими учні / учениці ознайомлюються заздалегідь.

Оцінюванню також підлягає сформованість в учениць/учнів наскрізних умінь, визначених Державним стандартом базової середньої освіти: читання з розумінням, висловлення власної думки усно й письмово, конструктивне керування емоціями, критичне й системне мислення, логічне обґрунтовування позиції, творчість, ініціативність, конструктивне керування емоціями, оцінювання ризиків, ухвалювання рішень, розв'язування проблем, співпраця з іншими.

Акцентуємо увагу, що заклади освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання відповідно до рішення педагогічної ради, а також визначати адаптаційний період впродовж якого не здійснюється поточне та тематичне оцінювання.

2022/2023 навчальний рік є особливим для учнів п'ятих класів. Подоланню труднощів періоду адаптації учнів 5- х класів до навчання в основній школі може сприяти цілеспрямована координація дій вчителів, їх професіоналізм та досвідченість. Організаційними формами роботи щодо підготовки педагогів, які працюють у 5-х класах можуть бути: проведення спеціальних тренінгів з проблем наступності навчання; система відкритих уроків, на яких самими педагогами відслідковується динаміка форм і методів навчання учнів; використання інформаційних ресурсів і технологій для організації різноманітних форм взаємодії дорослих і дітей з метою розв'язання особистісно значущих проблем молодших підлітків.

Реалізація природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році забезпечується через інтегровані курси "Пізнаємо природу", "Довкілля", "Природничі науки". Заклади освіти здійснюють вибір модельних навчальних програм, яким надано гриф "Рекомендовано Міністерство освіти і науки України" (наказ МОН №795 від 12.07.2021, наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки від 13.12.2021 № 1358), між трьома варіантами вивчення природознавчих курсів у 5-6 класах:

за однією із чотирьох модельних навчальних програм "Пізнаємо природу" у 5-6 класах з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Довкілля" в 5-6 класах також з обов'язковим вивченням "Географії" в 6-му класі;

за модельною навчальною програмою "Природничі науки" в 5-6 класах без вивчення окремого предмету "Географія" в 6-му класі, оскільки змістові питання географічного складника державного стандарту базової освіти включено до програми "Природничі науки".

Кожна модельна навчальна програма має особливості щодо реалізації вимог державного стандарту, об'єднуючи питання окремих компонентів галузі (загальноприродничого, біологічного, екологічного, астрономічного, фізичного, хімічного та географічного) у розділи i теми. Тим самим репрезентовано різні підходи щодо інтеграції, наприклад: особливості пояснення природних явищ та технологічних процесів з позицій кожної з природничих наук, причинно- наслідкові зв'язки, що зумовили сучасний спосіб життя людства та ïx вплив на можливе майбутнє, модульний підхід, де компоненти природничої освітньої галузі інтегруються в природничо-наукову картину світу на основі загальних закономірностей природи та природничих ідей. Водночас yci модельні навчальні програми визначають природничу освіту, як елемент культури кожної людини, сприяють усвідомленню практичного застосування досягнень природничих наук, ïx ролі у розвитку цивілізації. Вивчення будь-якого інтегрованого курсу базується на знаннях i компетентностях, набутих учнями в початковій школі, i спрямоване на подальше формування їхнього світогляду, розширення розуміння широкого спектру наукових ідей астрономії, біології, географії, екології, фізики i хімії у цілісному пізнанні природи, розвиток розумово-пізнавальних i творчих якостей, рівень яких визначає конкурентну спроможність на сучасному ринку праці.

У модельних навчальних програмах для 5-6 класів природничої освітньої галузі дотримано наступність з інтегрованим курсом "Я досліджую світ" (1-4 класи), в якому відбувається формування в учениць/учнів уявлень про різноманітність, збереження і дослідження природи. Знання, навички і ставлення, набуті учнівством у початковій школі, слугують вагомим підґрунтям у природничій освіті в 5-6 класі.

Учениці й учні 5 класу вже мають уявлення, знання про природу і певний досвід її пізнання, набуті при вивченні інтегрованого курсу "Я досліджую світ" у початковій школі. Сформовані у 1-4 класах уявлення розвиваються, природничі поняття поглиблюються і систематизуються; посилюється увага до зв'язків у природі (між тілами живої і неживої природи, між будовою та властивостями речовин, між явищами тощо), що сприятиме усвідомленню цілісності природи.

Окреслимо особливості кожної з модельних навчальних програм для 5-6 класів закладів загальної середньої освіти.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Біда Д.Д., Гільберг Т.Г., Колісник Я.І.).
Інтегрований курс "Пізнаємо природу" для 5-6 класів є продовженням курсу "Я досліджую світ" початкової школи й водночас пропедевтичною основою вивчення природничих наук у базовій школі. Новий ступінь вивчення природи забезпечує початок систематизації знань про об'єкти і явища природи, формування первинних уявлень про взаємозв'язок між світом неживої і живої природи, між організмами й середовищем, поглиблює розуміння впливу діяльності людини на зміни, що відбуваються в навколишньому середовищі.

Модельна навчальна програма інтегрованого курсу спрямована на формування особистості учня/учениці, який/яка знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, прагне діяти в щоденних ситуаціях спілкування з природою відповідно до екологічних принципів поведінки, використовує природознавчі знання для дотримання правил здорового способу життя. Вона забезпечує єдність інтелектуального та емоційного сприйняття природи з практичною природоохоронною діяльністю, сприяє засвоєнню традицій українського народу у відносинах людини з природою.

Зміст курсу та його структура побудовані на основі спірального принципу неперервного розширення та поглиблення знань з певної проблеми; структурно-функціонального принципу в описі та поясненні явищ, за якого досліджуються їхні елементи й залежності між ними в межах єдиного цілого.

Структура програми в 5 класі представлена п'ятьома розділами.

Розділ 1 "Пізнаємо світ науки" має на меті познайомити учнів із засобами наукового дослідження, досягненнями в галузі природничих наук, прикладами винаходів та відкриттів, пояснити вплив природничих наук, техніки та технологій на сталий розвиток суспільства. Важливе завдання на цьому етапі - сформувати навички, необхідні впродовж вивчення курсу, а саме познайомити з різноманітними джерелами інформації, зокрема цифровими, навчальними додатками та плануванням інформаційного пошуку.

Розділ 2 "Пізнаємо будову речовини" спрямований на формування наукового світогляду й уявлень учнів про навколишнє середовище як джерело речовин, їхнє різноманіття, властивості й застосування для практичних потреб людини.

Зміст розділу 3 "Пізнаємо природу Землі" розширює знання учнів/учениць про Землю та її оболонки, які вони отримали в початковій школі. У процесі її вивчення учні розширюють знання про компоненти природи (повітря, воду, ґрунти) та їхні взаємозв'язки. Тема має глибоке екологічне навантаження.

Навчальний матеріал розділу 4 "Пізнаємо світ організмів" викладений в логічній послідовності: рівні організації живих організмів, клітина як основна структурна та функціональна одиниця живого, віруси як неклітинні форми життя, одноклітинні прокаріоти, одноклітинні й багатоклітинні гриби, лишайники, різноманіття рослин і тварин (водночас особливу увагу звернено на вивчення представників флори та фауни нашої країни й свого краю), організм людини, формує вміння порівнювати й відрізняти основні групи організмів за істотними ознаками.

Завершує програму 5 класу узагальнюваний розділ 5 "Пізнаємо себе і світ", що реалізує не лише навчальну та розвиваючу мету, а й сприяє формуванню соціокультурної компетентності, розвитку емоційного інтелекту, формує розуміння у дитини, що пізнання себе і природи, зробить світ навколо кращим.

Дотримуючись принципу наступності, перший та останній розділи в 5-му та 6-му класах мають однакову назву, а їхній зміст спрямований відповідно на подальше формування наукового методу пізнання та розуміння себе та світу.

Доцільність структурування навчального матеріалу обґрунтовується тим, що опанування поняттями попередньої теми поглиблює знання учнів/учениць на наступному рівні, а повторення сприяє міцнішому засвоєнню та набуттю практичних навичок.

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" базової школи має чітко визначену практичну спрямованість, яка реалізується під час організації спостереження за навколишнім світом, дослідження природи, пошуку відповідей на запитання, експериментування та створення навчальних моделей, опрацювання та систематизації інформації природничого змісту тощо.

Модельна навчальна програма курсу розрахована на рекомендовані 2 години на тиждень. При мінімальному навантаженні (1,5 години на тиждень) радимо об'єднати споріднені теми та визначитися з найцікавішими для учителя та дітей видами діяльності. Заклади освіти, які працюватимуть за максимальним тижневим навантаженням (3 години на тиждень), матимуть змогу більше часу приділити дослідницькій діяльності, проєктам, практичній роботі, організації екскурсій, урокам корекції знань, узагальнення, перевірки та оцінювання досягнень учнів.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Бобкова О. С.) .
Мета інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" суголосна з метою природничої освітньої галузі й полягає у формуванні особистості учня/учениці, який/яка виявляє зацікавленість до дослідження природи, розуміє основні її закономірності, уміє працювати з інформацією, відповідально взаємодіє з довкіллям, здатен/здатна оцінити значення природничих наук для сталого розвитку суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі.

Головною ідеєю курсу є розвиток ключових компетентностей і наскрізних умінь учнів/учениць, означених Державним стандартом, на основі діяльнісного підходу. Ця ідея реалізовуватиметься під час дослідницької діяльності учнів/учениць, набутті ними досвіду розв'язування навчальних і життєвих проблем як самостійно, так і в групі, та формуванні на цій основі власної системи знань про природу. Рівень сформованості компетентностей має стати особистісним досягненням учня / учениці.

Перший навчальний рік інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" (5 клас) присвячено дослідженню будови, особливостей і закономірностей функціонування певних систем (хоча саме поняття "система" не вводиться). Під час виконання різноманітних досліджень, розв'язування навчальних і життєвих проблем, реалізації проєктів учні/учениці поглиблюють набуті в початковій школі знання щодо певних об'єктів і систем макро- і мегасвіту, а також навчаються пізнавати свій організм, розуміти важливість піклування про здоров'я з підліткового віку.

Особливістю учнів 11-12-річного віку є сприйняття навколишнього світу на основі кінестетичної й візуальної взаємодії, тому у 5 класі пропонуються такі теми: 1. Навчаємося досліджувати світ природи 2. Квіткові рослини 3. Ріст і розвиток рослин 4. Ланцюги живлення 5. Організм людини 6. Планета Земля в космічному просторі.

Значну частину запропонованих у модельній навчальній програмі досліджень можна виконувати поза класною аудиторією - на шкільному подвір'ї, у парку, в лісі тощо. Велика увага приділяється моделюванню природних процесів, створенню навчальних моделей і розумінню значення моделювання для пізнання світу.

Теми досліджень тісно пов'язані з повсякденним життям, тому важливим елементом кожного досліду є формулювання висновків відповідно до його гіпотези (припущення). Саме так учні/учениці встановлюватимуть закономірності перебігу певних явищ і процесів та навчатимуться застосовувати їх під час розв'язування навчальних і життєвих проблем.

Під час виконання досліджень і розв'язання проблем учителям/учителькам необхідно розвивати медіаграмотність учнів/учениць - уміння оцінювати надійність інформаційних джерел, достовірність і науковість інформації тощо та перетворювати її (інтерпретувати схеми, графіки, діаграми, інфографіку, табличні дані, та навпаки: на підставі текстової інформації або числових даних створювати графіки, діаграми тощо).

Учитель/учителька може комбінувати певні дослідження, самостійно визначати порядок їх виконання та час (оскільки запропоновано дослідження нетривалі і довготривалі), проте виконання експерименту є обов'язковим.

Теми дослідницьких проєктів - орієнтовні. Учні/учениці чи вчитель/учителька можуть запропонувати теми проєктних робіт з урахуванням пізнавальних інтересів школярства, матеріально-технічного забезпечення навчального закладу, територіальних особливостей, потреб громади тощо.
Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Коршевнюк Т.В.).
Зміст програми структуровано з урахуванням вікових особливостей і пізнавального досвіду учнівства, визначених Держстандартом очікуваних результатів навчання й часу, необхідного для їх досягнення.

Структуру інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" утворюють шість навчальних тем, послідовність вивчення і назви яких у 5 і 6 класах співпадають. Водночас їх зміст не ідентичний: вивчене у 5 класі закріплюється, доповнюється і розвивається у 6 класі. Це дозволяє не нарощувати обсяг теоретичного матеріалу, а поглиблювати знання, вдосконалювати набуті вміння (порівнювати й класифікувати об'єкти/явища природи, добирати і презентувати інформацію та інші), вивільнити час на планування і проведення досліджень, виконання проєктів, організацію діяльності у складі груп чи індивідуально для розв'язання навчальних завдань. Такий спосіб побудови змісту програми сприятиме реалізації діяльнісного підходу, що зумовлює систематичну організацію на уроці пізнавальної діяльності з метою опанування науковими методами пізнання природи.

Вивчення курсу розпочинається із теми "Вчимося досліджувати природу", якою передбачено збагачення знань п'ятикласників про наукові методи дослідження природи, стисле ознайомлення з учнів поняттям науки, працею природодослідників/природодослідниць. Тому варто обговорити, що таке природа, чому необхідно її вивчати та як це робили у початковій школі. У ході бесіди підвести учнів до висновку про цінність природи та знань про неї як для однієї людини, так і для громади, України, нашої планети.

Також варто звернути особливу увагу на якості й риси вченого/вченої, які досліджують природу. Навести приклади використання наукових знань і досліджень природи для розв'язання проблем в сучасному світі, підвести учнів до висновку, що досягнення в науках про природу є результатом праці людей з різних країн. На конкретних прикладах продемонструвати учням роль досліджень природи для отримання нових знань, застосування знань і винаходів для розв'язання проблем.

Організувати проведення п'ятикласниками/п'ятикласницями спостереження й експерименту за наданим планом, акцентуючи увагу на кожному пункті плану. Так учні зможуть закріпити знання про етапи дослідження природи, розвиток і застосування яких відбуватиметься у процесі вивчення наступних тем.

Тему 2 "Досліджуємо тіла, речовини, явища" вирізняють різноманітні дослідження, визначені тематикою практичних завдань. Під час проведення спостережень, вимірювань, моделювання, експериментів відбуватиметься розвиток в учнів сформованих у початковій школі уявлень про тіла та явища природи, збагачення досвіду виконання досліджень індивідуально або/і в складі групи. Для засвоєння алгоритму проведення дослідження й усвідомленого його реалізації важливо акцентувати увагу учнів на кожному етапі досліджень.

Тема 3 " Дізнає́мося про Землю і Всесвіт " містить навчальний матеріал про будову і рухи Землі, Сонце і Місяць, гідросферу, атмосферу, літосферу як оболонки Землі. Обсяг і зміст географічного матеріалу зумовлені тим, що з початкової школи учні мають широкі уявлення про географічні об'єкти, а в 6 класі розпочинається вивчення навчального предмета "Географія". У вивченні теми важливими лишаються виконання спостережень і дослідів, моделювання, наприклад, спостереження за рухом Сонця, зміною фаз Місяця; дослідження природних об'єктів/умов своєї місцевості (погоди, водойм, форм рельєфу); моделювання рухів Землі, Сонця, Місяця. У дослідженнях варто приділити увагу встановленню причиново-наслідкових зв'язків між об'єктами та явищами природи (наприклад, між температурою повітря та опадами).

Під час вивчення Землі можна запропонувати учням висунути гіпотези про її форму, організувати їх обговорення й перевірку на основі моделей, наукових текстів.

У темі 4 " Вивчаємо живу природу Землі " поглиблюються і розширюються знання учнів про тіла живої природи - організми та явища, пов'язані з життєдіяльністю рослин і тварин. Спираючись на знання про організми, що наявні в учнів, та життєвий досвід тих, хто доглядає за тваринами і вирощує рослини, на початку вивчення теми варто організувати обговорення наприклад, за такими запитаннями: як та навіщо вимірюють висоту рослин, зважують домашніх тварин, спостерігають за поведінкою мешканців різних куточків нашої планети" як досліджувати тварин, не завдаючи їм шкоди. У ході жвавого спілкування, що розгорнеться під час виголошення відповідей учнями, підвести їх до висновку про особливості методів дослідження живої природи, зокрема етичні аспекти.

Вивчаючи живлення й дихання рослин і тварин слід акцентувати увагу на речовинах, необхідних для життєдіяльності, та явищах, пов'язаних з ними. Це сприятиме повторенню знань про повітря, воду, світло, теплові, механічні й звукові явища й розгляду їх з точки зору значення для живої природи. Як у всіх інших темах, в цій темі обов'язковим є висвітлення взаємозв'язків у природі: зв'язки між організмами і чинниками середовища, між органами в рослинному організмі.

У цій темі відбувається розвиток знань з попередньої теми про наслідки рухів Землі для природи нашої планети. Зокрема, як відмінності в температурному режимі, умовах освітлення і зволоження в різних ділянках нашої планети впливають на живу природу цих територій.

Тема 5 " Пізнаємо організм людини в його середовищі існування " присвячена формуванню уявлень про травлення, дихання, роботу серця, функції шкіри, опору і рух. Відбувається закріплення і розширення уявлень про збалансоване харчування, захист організму від хвороб, значення особистої гігієни. Основну увагу слід акцентувати на практичній значущості цього матеріалу: організації здорового харчування, правильної постави, гігієні шкіри й органів дихання, значенню фізичних вправ. Тема позбавлена надмірної деталізації анатомічних та фізіологічних понять; має фокусуватись на ролі травною, дихальної, кровоносної систем, скелету й м'язів у життєдіяльності людини, важливості й способах збереження здорового стану цих складників організму людини.

У цій темі відбувається реалізація міжтемних зв'язків. Так, ознайомлення з білками, жирами і вуглеводами як складниками продуктів харчування сприяє формуванню уявлення про органічні речовини. Вивчення дихання і кровообігу відбувається з опорою на поняття дифузії, руху, теплових явищ.

Успішному опануванню теми сприяє актуалізація набутих у початковій школі знань про компоненти здоров'я й власного досвіду щодо здорового способу життя.

Вивчення курсу завершує тема " Вчимося у природи і дбаємо про її збереження ". Зміст теми побудовано навколо двох основних запитань: що людина створила за природними зразками та як діяти задля збереження природи Передбачено розширення знань п'ятикласників про взаємозв'язки людини з природою, використання природничо-наукових знань у знань у повсякденному житті, мистецтві, створенні нових матеріалів, техніки, технологій. Учениці/учні не лише познайомляться з винаходами й виробами, які підказала природа, але отримають можливість використати знання й досвід, набуті в курсі, творчо використати для створення різних конструкцій за природними зразками.

Особливу увагу приділено екологічним проблемам, ролі природничих наук і сучасних технологій в їхньому розв'язанні, формуванню екозвичок. З метою усвідомленого опануванню матеріалу теми і виробленню стратегій поведінки учнівства в довкіллі необхідно організувати різноманітну діяльність учнів, як от дослідження власних звичок щодо вживаних речей, сортування сміття, користування водою, електроенергією, поводження з рослинами і тваринами у найближчому оточенні, поведінки у природі; визначення і виконання учнями/ученицями прийнятних для себе дій щодо ощадливого споживання води, електроенергії, тепла. Щоб виробити ціннісне ставлення п'ятикласників/п'ятикласниць до природи, варто спонукати їх оцінювати власний внесок у збереження природи, наслідки відповідального і безвідповідального ставлення до природи; значення природничих наук для добробуту людини, створення техніки і технологій; висловлювати власну позицію щодо заощадження ресурсів планети, забруднення довкілля і своєї участі у справі збереження навколишнього середовища; виявляти турботу про інших (доглядає за рослинами і тваринами, покращує умови їхнього існування). Модельна навчальна програма "Пізнаємо природу". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Шаламов Р.В., Каліберда М.С., Григорович О.В., Фіцайло С.С.).

Інтегрований курс "Пізнаємо природу" розрахований на навчальне навантаження 2 год на тиждень і реалізує вимоги до обов'язкових результатів навчання в адаптаційному циклі базової середньої освіти у природничій освітній галузі протягом 5 та 6 класів. Основою змістової частини програми є методи пізнання природи й розв'язування навчальних / життєвих проблем природничої тематики. Це означає, що інтегрований курс "Пізнаємо природу" є пропедевтичним і формує дослідницькі компетенції, що є важливими з огляду на наступне вивчення окремих природознавчих предметів у другому циклі базової середньої освіти, та закладає підвалини розуміння цілісної природничо- наукової картини світу.

Основна змістова складова інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" полягає у формуванні дослідницької компетенції, її закцентовано на активному діяльнісному здобутті природничих навичок та одночасно знань про природу завдяки її дослідженню. Оскільки окремі дослідження є тривалими та під час проведення не потребують активної фіксації результатів, то варто накладати одне дослідження на інше в часі. Тоді частину уроку потрібно приділяти роботі з матеріалами дослідження що триває, а решту часу - працювати над наступним дослідженням. Так, наприклад, роботу з дослідження умов проростання насіння неможливо провести за один урок, тому на одному уроці дослід закладається, протягом кількох наступних фіксуються його результати. Це не вимагатиме цілих уроків, тому решта часу має бути відведена на роботу з інших тем.

Під час календарного планування необхідно зважати на доступність дослідних об'єктів у різні пори року. У частині досліджень передбачена робота з природними об'єктами, що доступні в ту чи ту пору року, наприклад викопувати ґрунт узимку буде складно, а знайти мікроорганізми у водоймах - проблематично.

Важливо визначитися, які дослідження виконуватимуться індивідуально, а які - у групах, і якої чисельності будуть ці групи. Вибір залежить від наявності необхідного обладнання та матеріалів для проведення досліджень у закладі освіти, кількості здобувачів освіти в класі, рівня їх підготовки, складності дослідження, досвіду учительки / учителя в організації індивідуальної та групової роботи тощо.

Невід'ємним елементом дослідження є засвоєння певних систематичних знань про об'єкти/явища/закономірності, що досліджуються. Це - однин з видів навчальної діяльності, що його результати прописані в стовпчику "Очікувані результати навчання - Конкретні для окремого дослідження". Засвоєння знань відбувається постійно - під час пошуку й аналізу інформації, планування діяльності, аналізу результатів, формулювання висновків та окремих знаннєвих діяльностей: мінілекцій, обговорень, роботи з текстовою, візуальною, аудіальною та відеоінформацією, взаємоосвіти тощо.

Оскільки інтегрований курс "Пізнаємо природу" є передусім практико орієнтованим, потрібно звернути увагу на необхідне обладнання для його реалізації. Дослідження підібрані так, що не вимагають дорогого чи рідкісного обладнання. Усі вони базуються на доступному обладнанні й матеріалах, які наявні в закладах освіти, чи використовуються в побуті.

Форми проведення оцінювання результатів навчання першочергово мають перевіряти рівень сформованості дослідницьких компетенцій. Тому оцінювання має переважно проводитися у вигляді завдань, що можуть бути розв'язані практичним способом, завдяки розв'язуванню навчальних проблем тощо. Поширеною практикою має бути використання формувального оцінювання й самооцінювання, адже саме вони якнайліпше підходять для оцінювання практичної діяльності учнівства, групової роботи, критичного аналізу інформації тощо.
Модельна навчальна програма "Довкілля. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Григорович О.В.) (наказ Міністерства освіти і науки України від 12.07.2021 № 795 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 13.12.2021 № 1358).
Інтегрований курс "Довкілля" розрахований на рекомендоване навчальне навантаження 2 години на тиждень. Головною ідеєю інтегрованого курсу

"Довкілля" є формування комплексного сприйняття природи та різних аспектів існування й діяльності людини. Програма інтегрованого курсу є модельною, вчитель / вчителька може використовувати її без змін або адаптувати під власні потреби залежно від можливостей школи та рівня підготовки учнівства.

Для наповнення курсу "Довкілля" обрано певні оточення (середовища), з якими взаємодіють учні / учениці цієї вікової категорії, у яких вони можуть існувати та діяти, а також об'єкти та явища, які трапляються або відбуваються в цьому середовищі. На першому році навчання (5 клас) пропонується вивчення тих частин довкілля, що є природним середовищем існування людини:

"Я в природі", "Я у Всесвіті", "Я на планеті Земля", "Я під небосхилом",

"Я в лісі", "Я в полі", "Я в горах", "Я в пустелі". На другому: "Я на морі",

"Я на дні повітряного океану", "Я вдома", "Я маю бути здоровим/здоровою",

"Я в школі", "Я на спортмайданчику", "Я на пікніку", "Я у супермаркеті".

Досягнення очікуваних результатів навчання реалізується на поєднанні дослідницької діяльності учнів із пошуком інформації та колективному обговоренні результатів експерименту й пошуку.

Опановувати фундаментальні поняття, на кшталт "сила тяжіння", "магнетизм" тощо, пропонується у "зворотному напрямку". Сьогодні, зазвичай, спочатку вивчають певне явище, наприклад силу тяжіння, а потім - як вона проявляється в природі. Проте людство опановує знання у зворотному напрямку: спочатку спостерігали, що яблука падають з дерева на землю, а потім пояснили це наявністю сили тяжіння.

Під час вивчення курсу "Довкілля" варто надавати перевагу діяльнісним формам і методам навчання (дослідження, проєктування, експеримент, командна робота тощо), розвивати вміння працювати з інформацією (пошук, аналіз, інтерпретація, оцінювання), спонукати учнів / учениць до генерування ідей та висловлення гіпотез.

Доцільно поступово збільшувати частоту групового виконання досліджень та групового обговорення для розвивання навичок встановлення правил, важливості чути одногрупника/одногрупницю, уміння шукати компроміси, планувати й розподіляти обов'язки, рефлексувати щодо ефективності роботи в групі тощо.

Дослідницька діяльність має на меті сформувати навички розв'язування як навчальних, так і життєвих проблем. Вона передбачає як планування та виконання експериментів, так і пошук та узагальнення інформації, перетворення інформації з однієї форми на іншу, математичну обробку інформації.

Дослідницькі проєкти можуть бути виконані впродовж однієї-двох навчальних годин, або можуть тривати кілька тижнів (довгострокові проєкти). Виконання останніх учні / учениці можуть здійснювати самостійно або в межах невеликих груп; у шкільному кабінеті або вдома під керівництвом дорослих. Презентацію остаточних результатів довгострокових проєктів можна організувати на спеціально виділеному уроці або навіть у вигляді шкільного заходу (наприклад конференцій, стендових презентацій тощо) із залученням учительства, батьків тощо. Бажано, щоб кожен учень / учениця протягом року взяв участь у виконанні хоча б одного довгострокового проєкту у складі учнівської групи.

За можливості частину уроків варто проводити позааудиторно: у лісі, у полі, на пришкільному майданчику тощо. Під час таких занять можливо досліджувати необхідні явища або об'єкти безпосередньо в довкіллі.
Модельна навчальна програма "Природничі науки. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Білик Ж.І., Засєкіна Т.М., Лашевська Г.А., Яценко В.С.)
У модельній навчальній програмі "Природничі науки" в 5-6 класах зреалізовано наступність між початковою і базовою освітою у формі одного навчального предмета - інтегрованого курсу - і закладено основу для подальшого розподіленого вивчення природничих предметів "Фізика", "Хімія", "Біологія", "Географія" в 7-9 класах, об'єднаних однією програмою.

На вивчення курсу "Природничі науки" заклад освіти може виділити від 1,5 до 3 год на тиждень у 5-му класі та від 2 до 5 год на тиждень - у 6-му.

У 5-х класах курсу "Природничі науки" переважає ознайомлення і початкове формування понять, які є наскрізними для природничих наук. З огляду на вікові особливості п'ятикласників таке ознайомлення передбачено здійснити через практичну діяльність. Вони мають навчитися виявляти кількісні та якісні ознаки явищ й об'єктів у результаті спостережень, під час дослідів. Від учнів/учениць не вимагають чітких формулювань наукових термінів, головне - розуміння того, як і коли потрібно їх використовувати для пояснення явищ та описування характеристик об'єктів у природному й рукотворному світі.

У пояснювальній записці до модельної навчальної програми чітко описано мету і завдання курсу, принципи добору змісту, дидактичні підходи та загальні питання організації освітнього процесу. Водночас пропонований зміст і послідовність його викладення в модельній навчальній програмі є орієнтовними й можуть бути змінені вчителем/вчителькою під час розроблення навчальної програми або календарно-тематичного планування.

Оцінювання має бути зорієнтовано на очікувані групи результатів навчання, якими є: дослідження учнями/ученицями природи, опрацьовування і використання інформації, усвідомлення закономірностей природи. З огляду на це вчителі/вчительки можуть змінювати кількість і тематику досліджень (практичних робіт, навчальних дослідів і проєктів), за якими оцінюють уміння учнів/учениць досліджувати, опрацьовувати та використовувати (частково) інформацію, виявляти усвідомлення закономірностей природи. Також можна змінювати послідовність вивчення змістових питань, об'єднувати їх у блоки для тематичного оцінювання. Тематичне оцінювання може бути як окремим видом роботи, так і підсумком поточного оцінювання. Предметом такого оцінювання також може бути виявлення вміння учнів/учениць опрацьовувати й використовувати інформацію, демонструвати усвідомлення закономірностей природи.

Зважаючи на те, що в Україні підготовка учителів здійснюється за окремими спеціальностями, автори програми врахували це при розподілі змістових питань: у 5-му класі розглядається більше фізико-хімічних питань, а у 6-му класі закладаються біологічні й географічні знання.

Підготовка вчителя до впровадження Державного стандарту базової середньої освіти передбачає не тільки ознайомлення зі змістом відповідної освітньої галузі, а й опрацювання принципових загальних засад цього важливого документа, усвідомлення його методологічного базису.

В основі опанування будь якого з інтегрованих курсів лежить активна пізнавальна діяльність учнів індивідуально та в групі, співпраця з учителем та іншими особами, у процесі чого учні набувають досвіду (пізнавати, співпрацювати з іншими, здійснювати само- та взаємооцінювання). За таких умов природничо-наукові знання формуються як результат власного пошуку.

Дослідницька діяльність є провідною в інтегрованих курсах природничої освітньої галузі: учнівство конструює знання у процесі дослідження природи індивідуально або в групі.

До дослідницьких умінь належать уміння: бачити проблему, висувати гіпотези, визначати способи розв'язання проблеми й обирати оптимальний, визначати послідовність дій при проведенні дослідження, систематизувати інформацію, фіксувати дані/результати дослідження, інтерпретувати результати, робити висновки. У 5 класі учні з допомогою вчителя визначають етапи дослідження і виконують його (спостереження, експеримент, моделювання, вимірювання).

У ході дослідницької роботи вчителю необхідно подбати про те, щоб учні зрозуміли мету дослідження, його виконання було пізнавальним і посильним, а результатом дослідження виступали нові знання про природу (об'єкти/явища) та/або збагачення досвіду її пізнання. Наприклад, у другій темі "Досліджуємо тіла, речовини, явища" дослідницьким шляхом учні дізнаються про властивості тіл і речовин, світла і звуку, про способи зменшення і збільшення тертя, методи розділення сумішей (просіювання, відстоювання, фільтрування, випарювання), способи збільшення швидкості дифузії і механічного руху та ін. У ході виконання практичних завдань учні розвивають дослідницькі вміння, як от: проводити спостереження, експеримент, вимірювання, фіксувати дані й презентувати результати дослідження у запропонований спосіб, моделювання, класифікування, збагачуючи свій пізнавальний і практичний досвід.

Необхідно пам'ятати, що навчально-дослідницька діяльність сприяє формуванню у п'ятикласників якості, необхідні для подальшого навчання, соціальної адаптації, самопізнання і самореалізації. Відтак, специфічною є роль вчителя. Це - організатор діяльності, консультант і колега, який допомагає розв'язувати різні проблеми.

У модельних навчальних програмах приділено увагу розвитку умінь працювати з інформацією природничого змісту. Досягненню зазначених результатів сприятиме використання таких прийомів: постановка запитань до текстів природничого змісту, пошук у них відповідей на запитання, передавання учнем власного розуміння інформації в певній формі, створення тексту (усно, письмово) на основі певної графічної інформації (діаграми, графіка тощо), графічна систематизація матеріалу та інші.

Для досягнення очікуваних результатів навчання необхідно перейти від технологій, що забезпечують отримання готових знань, до розвиваючих методів, орієнтованих на дослідництво, творчість, навчальну співпрацю.

Досягнення учнем/ученицею результатів навчання можливе, якщо учень/учениця усвідомлює необхідність навчання, розуміє його мету і способи її досягнення.

Постановка мети уроку - це спільна діяльність вчителя й учнів.

Один із способів постановки мети уроку - тема-запитання: вчитель формулює тему уроку у вигляді запитання. Учням необхідно придумати план дій, щоб відповісти на сформульоване запитання. Діти висловлюють свої припущення й думки, обговорюють їх, розвивають уміння слухати точку зору інших, підтримувати або критикувати їх. На цьому етапі вчитель скеровує обговорення, долучається до нього, спонукає учнівство виявляти активність. Приклади тем-запитань уроків у темі 1 "Вчимося досліджувати природу": Звідки людина дізнає́ться про природу? Якими методами й інструментами досліджують природу? Що таке наука та хто її творці? Як виконати дослідження?

Ще один спосіб формулювання мети уроку - використання слів- помічників: вчитель знайомить учнів з темою уроку (записує на дошці, подає на слайді презентації тощо) і звертається до учнів з проханням продовжити фрази "Я дізнаюся ...", "Я навчуся...", "Я зможу ...". Формулювання мети уроку відбувається у процесі обговорення, подібного до першого способу.

За будь-якого способу постановки мети уроку, важливо, щоб учні зрозуміли, що робитимуть для її досягнення. Це допоможе спланувати діяльність на уроці та провести наприкінці уроку рефлексивний аналіз за запитаннями: чи вдалося досягти мети? Що сприяло, а що завадило досягненню мети? Як уникнути зроблених помилок у подальшому?

Постановка мети уроку спільно з учнями є важливим етапом, оскільки на ньому розвиваються складники ключових компетентностей, а саме вміння будувати усну комунікацію, виражати ідеї, обґрунтовувати погляди і переконання в усній формі, спроможність визначати і ставити перед собою цілі, організовувати своє навчання. Цілепокладання сприяє розвитку якостей сучасної особистості - комунікабельності, ініціативності, самостійності.

Наступний етап - учні і вчитель спільно визначають дії, необхідні для досягнення мети уроку. Утворений у такий спосіб план роботи на уроці доцільно подати на дошці чи в інший спосіб, щоб учні тримали його в полі зору. Це допоможе учням послідовно просуватися від одного пункту плану до наступного, а вчителю - організовувати й коригувати діяльність учнів.

Завершує урок рефлексивний етап. Він передбачає спільне обговорення вчителем й у учнями, чи досягнуто мету уроку, здійснення учнями самоаналізу діяльності та її результатів. Цей момент значущий для проведення формувального оцінювання, особливості якого розкрито вище. Також рефлексія виступає не лише підсумком уроку, але допомагає у постановці мети наступного.

Наведений приклад структури уроку може стати орієнтиром для конструювання вчителем навчальних занять під час вивчення інтегрованих курсів природничої освітньої галузі.

Новий Державний стандарт базової середньої освіти, регламентуючи свободу педагогічних спільнот у виборі шляхів навчання, виховання і розвитку школярів, відкриває можливість вибору та створення власного навчального забезпечення освітнього процесу. Чинні вимоги до його якості доповнюються показниками, що відповідають пріоритетам нового Державного стандарту і передбачають: реалізацію ідеї інтеграції; дослідницький підхід до формування умінь; конструювання знань, а не їх відтворення; організацію пошуку інформації з різних джерел; розвиток критичного мислення, творчості тощо.

Систематизовану добірку навчально-методичного забезпечення 5 класу розміщено на сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" - "Навчально- методична скарбниця НУШ 5-6 класи" у розділі "Нова українська школа".

Використання навчальних посібників, зошитів з друкованою основою, що доповнюють зміст підручників, і утворюють разом з ними навчальні комплекти, є необов'язковим і може мати місце в освітньому процесі лише за умови дидактичної доцільності навчальних видань для реалізації нових підходів у роботі з учнями/ученицями, дотримання вимог щодо уникнення перевантаження учнів/учениць та добровільної згоди усіх батьків учнівства класу на фінансове забезпечення.
Методичні рекомендації щодо викладання природничих дисциплін у 6-11 класах містяться в інструктивно-методичних листах Міністерства освіти і науки України про вивчення навчальних предметів за 2015-2021 роки.
Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 142.1 KB, Завантажень: 152)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків природознавства 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарне планування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно - правове забезпечення біологія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки біології

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки фізики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки хімії

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання предметів природничої освітньої галузі у 2022/2023 навчальному році 5 клас Природнича освітня галузь Українське суспільство висуває нові вимоги до сучасної освіти, оскільки потребує особистостей, здатних самостійно розв'язувати різного роду проблеми, приймати відповідальні рішення у ситуаціях вибору, співпрацювати з іншими тощо.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації про викладання географії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації про викладання географії у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методичні рекомендації щодо викладання географії у 2022/2023 навчальному році Географія
У 2022/2023 навчальному році учні 6 - 9 класів продовжать вивчати географію за оновленою навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 03.08.2022 р. № 698, та навчальною програмою для 8 - 9 класів з поглибленим вивченням географії, рекомендованою Міністерством освіти і науки України (лист МОН від 25.08.2020 № 1/11-5718). У старшій школі учні 10 - 11 класів вивчатимуть географію на рівні стандарту (52 години, 1,5 години на тиждень - 10 клас; 35 годин, 1 година на тиждень - 11 клас) оновленою навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 03.08.2022 р. № 698, та на профільному рівні (175 годин, 5 годин на тиждень) за навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 23.10.2017 р. № 1407.

Основні точкові зміни, які були внесені до навчальних програм з географії для 8, 10, 11 класів закладів загальної середньої освіти пов'язані із зміною сучасної глобальної суспільно-економічної та геополітичної ситуації у світі.

Зокрема, актуалізовано вивчення питання біженців та внутрішньо переміщених осіб у темах з вивчення демографічних процесів населення світу та України у програмі з географії для 8, 11 класів закладів загальної середньої освіти. Також, було вилучено з програми для 10 класу (рівень стандарту) тем, які стосуються вивчення географії Білорусі та деяких тем з географії російської федерації, у зв'язку з їхньою військовою агресією проти України та натомість доповнено до переліку країн Азії вивчення географії Республіки Корея, так як економічна модель цієї країни може бути прикладом для України. Водночас були внесені окремі зміни щодо формулювання змісту деяких тем.

Зважаючи на академічну свободу педагогічного працівника, зазначену у статті 54 Закону України "Про освіту", яка передбачає вільний вибір форм, методів і засобів навчання, вчитель може самостійно визначати кількість годин на вивчення програмного матеріалу за темами курсів 6 - 9 класів та 10 - 11 класів, як на рівні стандарту, так і профільному. Він може на власний розсуд змінювати розподіл годин між темами і розділами, використовувати години резервного часу з метою глибшого вивчення окремих тем, проведення уроків узагальнення і систематизації знань після вивчення великих розділів і тем, проведення екскурсій, зустрічей, обговорення дискусійних питань, що виникли під час вивчення певних тем тощо.

Географія у закладах загальної середньої освіти - це предмет світоглядного характеру, що формує в учнів цілісне, комплексне, системне уявлення про Землю як планету людей. Метою географічної освіти є умінь, навичок, а також можливостями їх застосування у різних життєвих ситуаціях. Вивчення географії спрямовано на розвиток особистої відповідальності школяра за все, що відбувається в навколишньому світі. Шкільна географія має допомогти дітям адекватно реагувати на зміни, що відбуваються навколо, а географічне мислення має стати частиною суспільної свідомості.

Відповідно до визначеної мети передбачено реалізувати такі завдання:

формувати у школярів/школярок дослідницькі уміння, опанувати доступні способи пізнання предметів і явищ природи та суспільного життя (практична робота, спостереження, моделювання, дослідження, проєкт, встановлення зв'язків і залежностей у природі та суспільстві, між станом довкілля та діяльністю людини, вимірювання, систематизація, класифікація, критична оцінка побаченого (почутого), вплив поведінки на здоров'я та безпеку);

оволодіти умінням використовувати різні джерела географічної інформації: науково-популярні тексти, картографічні, статистичні, геоінформаційні ресурси - для пошуку, інтерпретації та демонстрації різноманітних географічних даних та формування в учнів / учениць на цій основі ключових компетентностей;

розуміти та пояснювати основні географічні поняття, закономірності розвитку природних і суспільних процесів та явищ, взаємозв'язки між природними компонентами, населенням і господарством різних територій світу й України, усвідомлювати наслідки природокористування та зміни навколишнього середовища;

розвивати ціннісне ставлення до природи та її пізнання, толерантність у соціальній комунікації, інші соціальні навички у взаємодії і співпраці в різних видах діяльності;

виховувати активну громадянську позицію та патріотичне ставлення до пізнання природи свого краю й України в цілому;

створити умови для самовираження та самореалізації учнів/учениць у різних видах діяльності, становлення екологічно грамотної та соціально адаптованої особистості;

виховувати екологічну культуру, національну свідомість, толерантне ставлення до інших народів, повагу до природних і культурних цінностей різних регіонів і країн світу;

формувати здатність і готовність до використання географічних знань і вмінь у повсякденному житті для соціально відповідальної поведінки в навколишньому середовищі, його збереження, адаптації до умов проживання на певній території; самостійного оцінювання рівня впливу людини на природу, безпеки довкілля як сфери життєдіяльності людини; вирішення конкретних практичних завдань;

розвивати пізнавальний інтерес, інтелектуальні та творчі здібності учнів/учениць у процесі географічних спостережень, вирішення проблемних завдань, самостійного пошуку й здобуття нових знань із географії.

У процесі вивчення курсів географії в 6-11 класах комплексно реалізовуються всі ключові компетентності базової та старшої школи. Особливу увагу приділено розвитку компетентностей у галузі природничих наук, що передбачає: формування наукового світогляду; здатність застосовувати відповідні наукові знання для пояснення природних процесів і явищ; набуття досвіду дослідження природи та формулювання узагальнень і висновків на основі отриманої інформації; розуміння змін у природі, зумовлених діяльністю людини, та їх можливих наслідків.

В умовах воєнного стану освітній процес у закладах загальної середньої освіти буде організовано за дистанційною, очною та змішаною формами. Також радимо звернути увагу на рекомендації Державної служби якості освіти "Як організувати викладання навчальних предметів в умовах воєнного стану".

Щоб уникнути психологічного травмування учнів, потрібно організувати комунікації через встановлення довірливих відносин, налагодження діалогу, обміну. Для психологічної підтримки варто скористатися відповідними матеріалами, що постійно поповнюється, розміщеними на сайті Міністерства освіти і науки України за посиланням.

Протягом дня потрібно проводити психологічні хвилинки для учнів усіх вікових категорій. Учитель має бути готовим до того, що учні будуть ділитися розповідями про події війни, нанесли їм психологічну травму.

Робота вчителя має бути гнучкою. Акцентувати увагу на тих темах, які торкаються питань становлення української нації, війни, розвитку міжнаціональних, торгівельних та культурних відносин між країнами. З метою оптимізації можливо об'єднувати декілька тем в одну, і навпаки. Зокрема, при вивченні теми "Україна в геополітичному вимірі" курсу "Географія: регіони та країни" 10 клас (розділ VI. Україна в міжнародному просторі) та теми "Українська держава" курсу "Географічний простір Землі" 11 клас (розділ IV "Суспільна географія України") учителям географії доречно акцентувати увагу учнів на те, що в умовах сучасної геополітичної ситуації, що склалася в Європі (широкомасштабна військова агресія російської федерації проти України) пріоритетними напрямками зовнішньої політики України є партнерство з Європейським Союзом (далі - ЄС), Сполученим Королівством Великої Британії та Північної Ірландії (далі - СК) та Сполученими Штатами Америки (далі -США).

Зокрема, з ЄС - з огляду на те, що Україною законодавчо визначений євроінтеграційний курс, який залишається незмінним, із СК та США - ураховуючи роль цих держав, яку вони відіграють у глобальних політико- економічних процесах та зміцненні обороноздатності України, її Збройних Сил, мобілізації світової спільноти на захист суверенітету й територіальної цілісності нашої держави.

Ураховуючи, що головною загрозою національної державності та суверенітету України є війна, розв'язана російською федерацією, варто не залишати поза увагою учнів партнерство нашої держави з організацією Північноатлантичного договору (далі - НАТО).

Учитель має бути готовим обговорити культурні особливості, звичаї, традиції тих країн, де учень з родиною шукає прихисток від війни; політичну та військову допомогу нашій країні країн-партнерів тощо.

Доцільно переглянути очікувані результати навчання і встановити дещо нижчий їх рівень або цілком їх скоригувати, оскільки деякі з них можуть бути недосяжними в нових умовах, деякі - потребуватимуть незначної корекції, частина - залишаться незмінними. Доцільність та обсяг домашніх завдань варто визначати індивідуально, зважаючи на психоемоційний стан учнів.

Під час уроку учитель має використовувати нагоду вчити учнів критично аналізувати інформацію, перевіряти її, не поширювати фейкові новини. Базові знання з інформаційної гігієни можна отримати на безкоштовних курсах "Інформаційна гігієна. Як розпізнати брехню в соціальних мережах, в Інтернеті та на телебаченні" та "Інформаційна безпека".

Незважаючи на активні військові дії, по всій території України освітяни і науковці створюють інтерактивні освітні центри наук з метою популяризації науки, як основи розвитку суспільства. Однією з визначних подій цього навчального року стало відкриття Музею науки та інновацій у місті Львові, де представлено інтерактивні експонати, які розраховані для будь-якого віку, ( режим доступу).

Ще однією цікавою сторінкою популяризації природничо-географічних знань серед учнівської молоді є вивчення українських антарктичних досліджень. Зокрема, про науково-дослідне судно-льодохід "Ноосфера", яке повернулося 21 квітня 2022 року до Чилі, доправивши українську та польську експедиції з Антарктики.

Вперше, за останні 20 років досліджень в цьому регіоні відновились геологічні дослідження, а Національний антарктичний центр приєднався до Європейської полярної Ради.

Перспективними темами, які слід розкрити у майбутньому, є:

дати учням/ученицям навички для їхньої безпеки;

пояснити складні питання статусу внутрішньо переміщених осіб і біженців;

надання Україні військової допомоги різними країнами світу;

навчання географії за кордоном;

проєкти, що сприятимуть подоланню наслідків війни.

На засадах секторальної моделі національної економіки, яка прийнята ООН, та КВЕД на основі стандарту Євростату побудовано вивчення курсу соціальної та економічної географії у 9 - 11 класах закладів загальної середньої освіти. Замість застарілих радянських підходів у навчальний процес запроваджено вивчення сучасної економіки на основі глобальних ланцюгів доданої вартості, докладне вивчення особливостей розміщення виробництва товарів і надання послуг. Запроваджено відповідний поняттєво- термінологічний апарат сучасної європейської суспільної географії. Для кращого розуміння всіх термінів і понять сучасної суспільної географії радимо користуватись єдиним в Україні безкоштовним спеціалізованим науковим словником ( режим доступу).

Війна стала важким випробуванням для України та її населення. На основі аналізу даних Верховного комісара ООН у справах біженців відомо, що за межами України, у наслідок війни знаходиться 5,1 млн осіб, із них 2,0 млн становлять діти від немовлят до підлітків. Серед них 0,6 млн осіб - це школярі. Ще більша їх кількість знаходиться у західних регіонах держави, зокрема у Закарпатський, Івано-Франківський, Львівський, Чернівецькій, Волинській, Тернопільській та Хмельницькій областях. Загальна кількість внутрішньо переміщених осіб становить 7,1 млн осіб. Таким чином відбулись суттєві зміни у розміщенні населення України.

У шкільному курсі географії міграції населення, а саме до них відноситься тимчасовий переїзд та евакуація населення, вивчаються у 8, 10, 11 класах. Виходячи з того, що освітній процес у 2021/2022 н. р. відбувався в основному дистанційно та вчителі не мали можливості у нормальному режимі ознайомитись з останніми змінами у навчальних програмах, пропонується надання нової актуальної інформації про сучасні міграційні процеси України у контексті війни.

Насамперед слід констатувати, що загальна чисельність населення держави нині становить 36,5 млн осіб, через величезний людський потік за кордон у наслідок війни - 5,1 млн осіб. Такого значного переміщення населення Україна не зазнавала раніше. Навіть у Першу та Другу світові війни евакуйовано було значно меншу кількість осіб. Люди виїхали не у пошуках кращої долі, а рятуючи власне життя. Лихо війни знову змусило мільйони громадян покинути власні домівки заради порятунку.

Прибуття до Західної України, Закарпаття, Буковини 7,1 млн осіб відразу змінило місцеве життя. Якщо до 24 лютого 2022 р. чисельність постійного населення у них зменшувалась, то після цієї дати відбувся великий приріст. У більшості міст цих регіонів нині бракує вільного житла, суттєво зросла завантаженість закладів громадського харчування та міського транспорту, юрби тимчасово переміщених осіб заполонили вулиці. Більшість з цих людей втратили роботу і тому їх можливості з утримання рівня життя на довоєнному рівні є доволі обмеженими у часі, адже жити тривалий час на власні заощадження не є можливим. Це зумовило суттєві зміни на ринку нерухомості у цих регіонах держави. При цьому значну частину біженців прийняли і у селах, через переповненість міст. Прибуття більшості евакуаційних поїздів до Львова, зумовило те, що саме у цьому місті різко зросла чисельність жителів. При цьому частина з евакуйованих відразу прямувала до приміських поїздів, що рушали у напрямку західного кордону України з метою виїзду за межі держави.

Від самого початку широкомасштабного наступу російських військ 24.02.2022 р. значна частина дітей разом із батьками, переважно мамами, виїхали за межі свого постійного проживання. Велику роль у цьому відіграли евакуаційні поїзди, організовані "Укрзалізницею". Від 24 лютого до 14 травня 2022 р. ці потяги безкоштовно вивозили населення з районів ведення бойових дій. Після цієї дати залишили лише один такий поїзд з міста Покровська до Львова. За цей час було вивезено майже 3,8 млн осіб. Тому, у тих регіонах держави, де вони були відсутні, або циркулювали нетривалий час, кількість людей, яким вдалося виїхати значно менше від тих регіонів, де вони існували протягом тривалого часу. Значна частина населення Донецької і Луганської областей просто не мали такої можливості через стрімке просування військ противника у глиб території.

Враховуючи, що серед українських біженців за кордоном значну частину становлять мешканці регіонів України, де не було організованої евакуації населення, більшість відповідних громадян виїхали за межі держави власним або колективним автотранспортом, що призвело до великих корків на пунктах пропуску через державний кордон на заході протягом лютого - березня 2022 року. При цьому слід зважати, що сам перетин державного кордону було максимально спрощено. Для осіб, яких безпосередньо евакуювали зі зони ведення бойових дій, була надана можливість виїхати за межі держави без закордонного паспорту. Це призвело до того, що у країнах-сусідах було створено табори для розміщення тимчасово переміщених громадян України у прикордонних районах. Для цього були залучені як відповідні урядові установи та організації так і добровільні та благочинні організації з усіх країн-членів ЄС.

За кордон виїхали учні з усіх областей України. Це зумовлено бажанням батьків створити безпечні умови для своїх дітей. При цьому найменше учнів виїхало з центральних регіонів держави. Наприклад, з Кіровоградської області за кордон поїхали лише 9,5 % учнів, тоді як з Львівської області - 14,5 %. Значною мірою це зумовлено наявними можливостями батьків щодо розміщення за кордоном. При цьому вирішальне значення мав фактор ведення бойових дій, що обумовив те, що за межі України виїхало 55,0 % учнів Херсонської області.

Українські громадяни виїхали переважно у сусідні країни-члени ЄС - Польщу (2,9 млн осіб), Румунію (0,7 млн осіб), Словаччину (0,3 млн осіб), Угорщину (0,5 млн осіб ). Також 0,4 млн осіб виїхали до сусідньої Молдови. Це зумовлено тим, що більшість осіб, які виїхали за кордон, мають надію повернутися назад, відразу після закінчення війни і зникнення загрози для життя. Як зазначив прем'єр-міністр України Денис Шмигаль вже станом на 19.04.2022 р. до держави повернулось із закордону 1,0 млн осіб.

Характерно, що розподіл біженців в ЄС прямо залежить від відстані між країнами і Україною за виключенням Німеччини (0,8 млн осіб), Чехії (0,4 млн осіб), Італії (0,1 млн осіб), Іспанії (0,1 млн осіб) станом на 07.06.2022 р.). У цих країнах до війни була значна трудова міграція і тому значну частину біженців становлять матері з дітьми, які виїхали до своїх рідних і близьких. Відбулось фактично возз'єднання сімей. Майже у кожній європейській країні нині перебувають біженці з України. І всюди вони отримують допомогу від населення та органів державної і місцевої влади. Зокрема, важливе значення мало відновлення освітнього процесу для учнів, які виїхали за кордон. Учні, які повернулись з цих країн, можуть виступити перед своїми однолітками та розповісти про особливості свого перебування за кордоном. Це дозволить кожному учневі у класі засвоїти наскрізну громадянську компетентність.

Окрему групу становлять жителі регіонів України, яких змусили виїхати до країни-агресора. За даними ООН 1,1 млн осіб було розпорошено по неозорим просторам цієї держави. Так змінюється географічний розподіл розселення українців у Північно-Східній Євразії. Враховуючи, що там не спромоглися створити жодної україномовної школи на наших юних співгромадян чекає цілковита мовна і культурна асиміляція.

Також українці виїхали до окремих країн Азії - Азербайджану (5062), Туреччини (85000), Вірменії (300 осіб). Значну частину біженців до цих країн становлять українські громадяни, які мають етнічне походження з відповідних країн. Окрему численну групу становлять кримські татари, які мають найбільшу діаспору саме у Туреччині. Таким чином відбуваються зміни в етнічній структурі населення як України так і відповідних країн. Формуються нові зв'язки між різними місцевими органами самоврядування та громадськими і благодійними організаціями.

Перебування за кордоном значної кількості школярів дозволило їм мати унікальну можливість порівняти систему шкільної освіти з існуючою в Україні. Зокрема, ті учні, які виїхали до країн-членів ЄС мали змогу "помандрувати" у часі та попасти до "Нової української школи за європейськими стандартами", яка створюється в Україні починаючи з 2018 року - початкова школа, базова школа (гімназія), профільна школа(ліцей). Різні вимоги до освітнього процесу у кожній з цих ланок стали реальністю освітнього процесу для українських школярів за кордоном. Особливу цінність мали для них заняття з адаптації до місцевої школи, коли вони активно вивчали мову країни перебування, усвідомлювали особливості національної культури та спілкування. Фактично перебування вітчизняних школярів у закладах загальної середньої освіти країн- членів ЄС дозволило створити можливість пересічним громадянам цих країн познайомитись з українцями, мати можливість зрозуміти усвідомлений європейський вибір України, яка бореться за власну незалежність та право на існування.

Водночас, через спричинену військову агресію російської федерації проти України рекомендуємо організувати на початку 2022/2023 навчального року проведення діагностичного оцінювання учнів для визначення рівня сформованості знань, умінь та навичок та компетентностей учня, планування роботи із систематизації, узагальнення та закріплення навчального матеріалу, який опрацьовувався дистанційно. З цією метою доцільно в календарно- тематичному плануванні визначити для такої роботи години з резерву навчальної програми, або оптимально ущільнити новий зміст.

Для підвищення ефективності оволодіння учнів/учениць теоретичними знаннями, як для вивчення нового матеріалу, так і під час самостійної роботи, а також для узагальнення та повторення використовувати структурно-логічні схеми, опорні конспекти, таблиці та картографічні матеріали, відеофільми тощо.

Для вивчення географії особливо необхідне набуття практичних умінь і навичок, які формуються під час виконання практичних робіт.

Практична робота - це вид навчальної діяльності, в якому учні спираючись на засвоєний теоретичний матеріал, виконують певне завдання за інструкцією чи алгоритмом, який завершується чітко визначеним результатом. Практичні роботи можуть носити різний характер: навчальний, тренувальний, підсумковий тощо. Результат повинен бути практично значущий для навчальної і пізнавальної діяльності учнів/учениць. Вчитель має право вибирати кількість та характер практичних робіт для досягнення запланованих результатів. Практичні роботи можуть оцінюватися як вибірково так і фронтально. У журналі вчитель записує лише окремі практичні роботи на свій розсуд.

Електронний кабінет вчителя" - пілотний проєкт ДНВП "Картографія", відео-уроки проекту "Всеукраїнська школа онлайн" допоможуть учителю, школярам.

Виконання аналітичних завдань та досліджень, спрямованих на розвиток умінь і навичок роботи з географічними картами та іншими джерелами інформації, розв'язання географічних, екологічних й соціально-економічних задач, здійснення порівняльного аналізу, що пропонуються під час виконання програмних практичних робіт, через які реалізується практична спрямованість курсу, стануть важливою формою і засобом перевірки та оцінювання результатів навчання, які є обов'язковими для всіх учнів класу. Обов'язковими для оцінювання у кожному семестрі є дві практичні роботи на вибір учителя. Для учнів старшої школи, що вивчають географію на профільному рівні, вчитель обов'язково оцінює п'ять практичних робіт на вибір у кожному семестрі.

Із запропонованої тематики досліджень учень за бажанням вибирає 1 - 2 дослідження (упродовж року) та виконує індивідуально або в групі.

Учитель оцінює таку роботу під час її захисту чи презентації.

Письмові роботи з географії, у тому числі тематичні, що виконуються протягом семестру, після завершення вивчення теми можуть виконуватися у різному форматі.

Підсумкова (контрольна) робота, одна на рік готується вчителем - рекомендовано тестовий формат з картографічним завданням; виконується письмово і є обов'язковою.

Для запобігання перевантаження учнів, час проведення підсумкових (контрольних) робіт визначається загальношкільним графіком, складеним заступником директора освітнього закладу за погодженням із вчителем.

Важливим залишається питання - робота з комп'ютерними симуляціями та імітаційними параметризованими моделями. За допомогою геосервісів (Wikimapia (wikimapia.org); Google Maps (maps.google.com); Google Earth (earth.google.com) та ін), що надають інструменти для роботи з географічними даними та дозволяють користувачеві ознайомлюватися з різними країнами світу і навіть віртуально подорожувати; шукати різні об'єкти на карті Землі, переглядати, коментувати, доповнювати світлинами у наш інформаційний час достатньо.

Список навчальних програм, підручників та посібників для закладів загальної середньої освіти, яким надано гриф Міністерства освіти і науки України або схвалення для використання в закладах загальної середньої освіти включає необхідне для успішного навчання навчально-методичне забезпечення та розміщується на офіційному сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти".

Учителі географії й цього навчального року можуть отримати фахову підтримку, що надають традиційно науково-методичний журнал "Географія та економіка у рідній школі" Міністерства освіти і науки України, журнал "Географія. Книжковий додаток", науково-популярний журнал з природничих дисциплін "Колосок", а також газета "Краєзнавство. Географія. Туризм", що відображають виклики та тенденції у географічній освіті. Сторінки видань ознайомлюють з ідеями та найкращим досвідом педагогічних працівників за всіма напрямами освітніх трансформацій.

Завантажити: Методичні рекомендації щодо викладання географії у 2022/2023 навчальному році (Розмір: 131.3 KB, Завантажень: 489)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно- правове забезпечення географія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усі уроки географії

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо викладання географії у 2022/2023 навчальному році - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо викладання географії у 2022/2023 навчальному році Географія У 2022/2023 навчальному році учні 6 - 9 класів продовжать вивчати географію за оновленою навчальною програмою, затвердженою наказом МОН від 03.08.2022 р. № 698, та навчальною програмою для 8 - 9 класів з поглибленим вивченням географії, рекомендованою Міністерством освіти і науки України (лист МОН від 25.08.2020 № 1/11-5718).

# data[].attributes.headline
Берестовая Галина Володимирівна

# data[].attributes.subject
Берестовая Галина Володимирівна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель  математики та фізики

Категорія: вчитель другої категорії

Тема самоосвіти: "Впровадження ІКТ на уроках предметів природничо-математичного циклу ".

# data[].attributes.headline
Бережна Лариса Сергіївна

# data[].attributes.subject
Бережна Лариса Сергіївна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель хімії.

Категорія: вища, "Старший вчитель".

Тема самоосвіти: "Розвиток логічного мислення учнів в процесі вивчення хімії".

# data[].attributes.headline
Ярошенко Наталія Анатоліївна

# data[].attributes.subject
Ярошенко Наталія Анатоліївна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель біології.

Категорія: вища, вчитель - методист.

Тема самоосвіти: "Формування ключових компетентностей шляхом впровадження іноваційних технологій на уроках біології"

# data[].attributes.attachment_link.title
Ярошенко-Наталія-Анатоліївна1-674x1024

# data[].attributes.headline
Алексєєва Світлана Яковлівна

# data[].attributes.subject
Алексєєва Світлана Яковлівна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель математики.

Категорія: перша.

# data[].attributes.headline
Драгулова Ганна Степанівна

# data[].attributes.subject
Драгулова Ганна Степанівна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель інформатики.

Категорія: спеціаліст.

Тема самоосвіти: оволодіння методикою викладання інформатики

# data[].attributes.headline
Щербина Марія Василівна

# data[].attributes.subject
Щербина Марія Василівна

# data[].attributes.body
Посада: вчитель фізичної культури.

Категорія: спеціаліст.

Тема самоосвіти: Методика впровадження нових ігрових видів спорту в практику викладання фізичної культури.

# data[].attributes.attachment_link.title
Щербина-Марія-Василівна1-674x1024 (1)

# data[].attributes.headline
Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів 

# data[].attributes.subject
Критерії оцінювання навчальних досягнень учнів 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
· Закон України "Про повну загальну середню освіту" (стаття 17);

· Порядок переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України 14.07.2015 № 762 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 08.05.2019 № 621), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30.07.2015 за № 924/27369;

· Інструкція з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затверджена наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06.2006 № 496.

При виставленні тематичної оцінки враховуються всі види навчальної діяльності, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми. При цьому проведення окремої тематичної атестації при здійсненні відповідного оцінювання не передбачається.

Семестрове оцінювання здійснюється на підставі тематичних оцінок. При цьому мають враховуватися динаміка особистих навчальних досягнень учня (учениці) з предмета протягом семестру, важливість теми, тривалість її вивчення, складність змісту тощо.

Річне оцінювання здійснюється на підставі семестрових або скоригованих семестрових оцінок. Річна оцінка не обов'язково є середнім арифметичним від оцінок за І та ІІ семестри. При виставлення річної оцінки мають враховуватися: динаміка особистих навчальних досягнень учня (учениці) з предмета протягом року; важливість тем, які вивчались у І та ІІ семестрах, тривалість їх вивчення та складність змісту; рівень узагальнення й уміння застосовувати набуті протягом навчального року знання тощо.

Наголошуємо, що відповідно до чинних нормативних актів і семестрова і річна оцінки можуть підлягати коригуванню.

Коригування семестрової оцінки проводиться згідно з пунктом 3.2. Інструкції з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06.2006 № 496.

Коригування річної оцінки проводиться згідно з пунктами 9-10 Порядку переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 14.07 2015 № 762 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 08 травня 2019 року № 621), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 липня 2015 р. за № 924/27369, річне оцінювання може коригуватись.

(Джерело: "Інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2020/2021 навчальному році" ( додаток до листа Міністерства освіти і науки України від 11.08.2020 № 1/9-430))

# data[].attributes.attachment_link.title
Критерії оцінювання результатів навчання учнів

# data[].attributes.attachment_link.description
· Закон України "Про повну загальну середню освіту" (стаття 17); · Порядок переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України 14.07.2015 № 762 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 08.05.2019 № 621), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30.07.2015 за № 924/27369; · Інструкція з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затверджена наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06.2006 № 496.

# data[].attributes.headline
 НУШ крокує в 6 клас. Підручники.

# data[].attributes.subject
 НУШ крокує в 6 клас. Підручники.

# data[].attributes.attachment_link.title
НУШ крокує в 6 клас. Підручники. - Інститут педагогіки НАПН України

# data[].attributes.attachment_link.description
Співробітники Інституту підготували для конкурсного відбору комплект сучасних інноваційних підручників, створених на єдиних концептуальних засадах. Пропонуємо ознайомитися:

# data[].attributes.headline
Використання Microsoft PowerPoint в НУШ: від простого до складного

# data[].attributes.subject
Використання Microsoft PowerPoint в НУШ: від простого до складного

# data[].attributes.attachment_link.title
[Вебінар] Використання Microsoft PowerPoint в НУШ: від простого до складного