# data[].attributes.body
Diskutera i årskursvis/ blandgrupper
Isbergsteorin
- Tänk dig ett problemskapande beteende som finns hos ett specifikt barn/ elev

- Vilka tänkbara anledningar kan finnas till beteendet?

- Hur kan vi ändra förutsättningarna för att hjälpa situationen framåt?

Triggers
- Vilka triggers har våra barn/ elever?

- Hur skulle vi kunna hjälpa barnen att inte komma till “Point of no return”?

- Hur ger vi våra barn tid för återhämtning efter sammanbrott

Dokumentation DISKUSSiON

# data[].attributes.body
Att möta barn och elever i svåra situationer
Film del 1  28 min
Film del 2  16 min

# data[].attributes.attachment_link.description
En stor utmaning för dig som pedagog kan vara att förstå och förebygga problemskapande situationer. Teorierna och modellerna som presenteras i...

# data[].attributes.body
Förhållningssätt 4
Moment 4 Problemskapande situationer

# data[].attributes.body
Kl. 8.15-12.00
Föreläsning Kooperativt lärande
Anna och Anna-Sara

# data[].attributes.body
Skriv gemensamma mål i årskursen ( fritids + skola).

Målet ska vara "litet" och konkret
tex inprintbilder dagsschema, De sju frågorna, se alla barn varje lektion

1 Mål - Relationellt/ förhållningssätt
1 Mål- Organisation i klassrummet

Dokumentation MÅL

# data[].attributes.body
Berätta om de mål som är satta i varje årskurs.
- Varför valdes målet?
- Hur har det gått?
- Har vi sett resultat?

Inprint - Annika?

Dokumentation DELGE MÅL

# data[].attributes.body
Diskutera årskursvis ( F-klass, åk 1, åk 2, åk 3)
åk 4-6 + slöjd, musik, idrott

Vilka förändringar/ förbättringar kan vi göra i den:
- Fysiska miljön
- Sociala miljön
- Pedagogiska miljön

Hur utvärderar vi och följer upp de anpassningar vi gör utifrån ovanstående?

Dokumentation DISKUSSION

# data[].attributes.body
Funktionssi,ulatorn med kognitiv funktionsnedsättning 3 min

# data[].attributes.body
Måndag 3 december kl. 17.00-19.00
Elevhälsoarbete
Levla

# data[].attributes.body
Konferens- IT

# data[].attributes.body
Pedagogiska strategier

del 1       21 min
del 2 28 min

# data[].attributes.body
Ledare kallade till möte

# data[].attributes.body
Nåkkve Balldin
2Längd:1:07:05

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Samtiden - NPF-skoldagarna 2017: Kognition, affektion och relation, del 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Nåkkve Balldin, socionom och utbildare, föreläser om tekniker för att kartlägga och förstå affektpåslag och känsloreaktioner. Personer med kognitiva och affektiva funktionsskillnader uppvisar ofta ett relationsutmanande beteende. Om omgivningen inte har förståelse för orsakerna bakom deras beteende och kunskap om hur detta påverkar samspel samt verktyg för att bemöta riskerar det att leda till att personer med relationsutmanande beteende exkluderas.

# data[].attributes.body
Konferens- IT

# data[].attributes.body
K-dagar 29-31 oktober
Höstlov 1-2 november

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur upplever en person med funktionsnedsättning sin vardag? Du kan simulera två olika situationer i vardagen för hur en person med kognitiv funktionsnedsättning upplever klassrumsmiljö och kollektivtrafik.

# data[].attributes.body
Konferenstid
mån 15.00-16.30 Lärarkonferens
ons  11.40-12.10 Förskoleklass konferens
tors 9.00-10.30    Fritids planering

# data[].attributes.body
James Nottingham - The Progress/Achievement Quadrant

# data[].attributes.body
Film: 30 min
Reflektera individuellt 3 min

Diskutera och dokumentera i grupp

Vad som händer i klassrummet är avgörande för om en skola är framgångsrik.

Man lyfter särskilt relationer i klassrummet och klassrumsledarskap som framgångsfaktorer.

Hur bygger vi goda relationer och håller en balans mellan insättningar och uttag?

I Norge arbetar man framgångsrikt i klassrummet med:
- Emotionellt stöd (positivt lärandeklimat och trygghet)

- Klassrumsorganisation (struktur och rutiner)

- Inlärningsstöd (variation och utmaningar)

Berätta för dina kollegor hur du arbetar kring dessa.
- Är det någon del/ situation som är svårare?

- Vad skulle du vilja ha kollegialt stöd eller ledarstöd med att utveckla vidare?

Malmaskolan

Förväntningar
- Hur ser våra förväntningar ut på våra elever?

Social miljö
- Hur är vår sociala miljö? Är det något vi bör tänka på?

Psykisk stress
- vad gör vi för att underlätta för våra elever att må bra?- Kan vi göra mer av något?
- kan vi göra på annat sätt?

Drive
Dokumentation lärare åk 1-3
Dokumentation lärare åk 4-6, sl, mu, idr
Dokumentation förskoleklass
Dokumentation fritids På konferens v.43

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns tre punkter som gör lärare till bra ledare i klassrummet. Och i Köping finns en skola som har lyckats med sitt mål att ingen elev får komma efter i skolarbetet. Vetenskapens värld tar också reda på hur självkörande bilar inom några år kan förenkla livspusslet. Programledare: Victoria Dyring.

# data[].attributes.attachment_link.title
Labels limit learning  James Nottingham at TEDxNorrkopingED

# data[].attributes.attachment_link.description
Educational consultant James Nottingham draws attention to the problem of labelling children - even when those labels seem positive. He describes the impact of labels - good and bad - on student expectations and how this affects learning. He then offers us alternatives - to focus on student progress (rather than rank order) and to use labels to describe actions rather than people.

# data[].attributes.body
Är det viktigt att ha koll på elevernas progression, varför? Hur synliggör vi elevernas progression?

Nottingham nämner förkunskaper. Hur vet vi att eleverna lär sig nya saker och inte bara visar det dem redan vet?

Kan vi hjälpa eleverna med olika former av förberedelser inför det som ska komma på nästa lektion/ nästa dag etc?

Vilka för- respektive nackdelar ser ni med tanken kring "home-prep" till skillnad från traditionell läxläsning?

Varför ger vi eleverna läxor?

Hur pratar vi med våra elever? Pratar vi om elevernas handlingar eller hur eleven är?

# data[].attributes.body
25 min.

# data[].attributes.body
Konferenstid
mån 15.00-16.30 Lärarkonferens
ons  11.40-12.10 Förskoleklass konferens (del 1)
tors 8.30-9.30    Fritids planering (del 1) vecka 45

# data[].attributes.body
Konferenstid

# data[].attributes.headline
Hedevåg - Från hjärnfoskning till pedagogik del 2

# data[].attributes.subject
Hedevåg - Från hjärnfoskning till pedagogik del 2

# data[].attributes.body
1:16:45

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Samtiden - NPF-skoldagarna 2017: Från hjärnforskning till pedagogik, del 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Kenth Hedevåg, med lång bakgrund som specialpedagog i ett neuropsykiatriskt utredningsteam och som pedagogisk handledare i ett kommunalt stödteam, delar här med sig av sin kunskap. Forskningen om hjärnans sätt att ta emot och processa information gör stora framsteg och skolan behöver översätta forskningsresultaten till pedagogik.

# data[].attributes.headline
Hedevåg - Från hjärnfoskning till pedagogik del 1

# data[].attributes.subject
Hedevåg - Från hjärnfoskning till pedagogik del 1

# data[].attributes.body
1:01:32

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Samtiden - NPF-skoldagarna 2017: Från hjärnforskning till pedagogik, del 1

# data[].attributes.attachment_link.description
Kenth Hedevåg, med lång bakgrund som specialpedagog i ett neuropsykiatriskt utredningsteam och som pedagogisk handledare i ett kommunalt stödteam, delar här med sig av sin kunskap. Forskningen om hjärnans sätt att ta emot och processa information gör stora framsteg och skolan behöver översätta forskningsresultaten till pedagogik.

# data[].attributes.body
Individuellt (10 min):
Kort reflektion efter varje film

Perception

Hur kan vi göra för att underlätta för individer med annorlunda perception?

Kognition

Vid vilka situationer tänker du att svårigheter med mentalisering ställer till det i samspelet med andra? (t ex att förstå att andra människor upplever på ett annat sätt)

Har du träffat någon som är bra på detaljer men har svårt att se sammanhang (central koherens)? Vad kan det finnas för fördelar respektive nackdelar med att uppfatta världen på det sättet?

Hur stödjer vi eleven att lära sig (lagra minnen) och sedan komma ihåg dem?

Funktionssimulatorn

Hur kan vi underlätta för eleverna vid genomgångar?

I grupp (45 min):

För en dialog om ovanstående frågeställningar samt annat som väckt funderingar.

Dokumentera i punktform vad gruppen kommit fram till då dessa kommer att användas i moment fem.

Drive:

Dokumentation

# data[].attributes.body
Introduktion till perception 8 min.
Introduktion till kognition 27 min.
Funktionssimulatorn 3 min

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att kunna förstå och anpassa behöver du ha kunskap om barns och elevers perceptuella och kognitiva förutsättningar, det vill säga hur sinnesintryck och information upplevs och bearbetas. I detta moment ges en teoretisk introduktion till barns och elevers olika förutsättningar för lärande och samspel.

Föreläsningarna innehåller en del begrepp som kan förtydligas. Vi föreslår att du i detta moment först läser dokumentet och sedan ser föreläsningarna.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att kunna förstå och anpassa behöver du ha kunskap om barns och elevers perceptuella och kognitiva förutsättningar, det vill säga hur sinnesintryck och information upplevs och bearbetas. I detta moment ges en teoretisk introduktion till barns och elevers olika förutsättningar för lärande och samspel. Föreläsningarna innehåller en del begrepp som kan förtydligas.

# data[].attributes.body
Att ta del av olika personers egna upplevelser är en viktig kunskapskälla. Det ger en förståelse för hur det kan vara att leva med en neuropsykiatrisk funktionedsättning och vilka konsekvenser det kan få i vardagen.

Momentet tar även upp vikten att utveckla samarbete mellan personal och vårdnadshavare.

# data[].attributes.body
26 min. (filmen finns på spsm:s hemsida)

# data[].attributes.attachment_link.title
Studiepaket NPF - Moment 1 - Egen och föräldraperspektiv

# data[].attributes.body
Gav filmerna och artiklarna några nya insikter? I så fall vilka?

Flickor med NPF uppmärksammas senare och i mindre omfattning än pojkar, vad tror ni det beror på?

Vilka tankar får ni utifrån filmerna när det gäller att samarbeta med vårdnadshavare?

Vad kan ni omsätta av detta till er pedagogiska vardag?

Dokumentera i Drive:

Film

# data[].attributes.body
5 min.

# data[].attributes.body
15 min

# data[].attributes.body
22 min

# data[].attributes.body
6 min

# data[].attributes.body
En film för barn och unga som beskriver vad Tourette är. Unga med egen diagnos berättar hur det är för dem.

# data[].attributes.body
En film för barn och unga som beskriver vad en språkstörning är och unga med egen diagnos berättar hur det är för dem.

# data[].attributes.body
En film för barn och unga som beskriver vad ADHD är. Filmen är framtagen i Attentions projekt Barns Röst 2016.

# data[].attributes.body
Jolinn  - Mitt liv med ADD är en del av Attentions Unga vuxna-projekt.

Det består av tre korta filmer, berättade och skapade av Jolinn, Anneli och Georgios, i samarbete med Fanzingo. Projektet finansieras av Arvsfonden.

# data[].attributes.body
Tisdag 6 november kl. 17.00-19.00
Förhållningssätt 3
Moment 3: Pedagogiska strategier

# data[].attributes.body
Förhållningssätt 2
Moment 2: Perception och kognition
APT- presentation

# data[].attributes.body
Förhållningssätt
Moment 1: Egen- och föräldraperspektiv