# data[].attributes.body
Fremmedspråklige barn trenger over seks år på å komme opp på samme språklige nivå som innfødte, ifølge spansk forskning.
Uansett hvor mye støtte fremmedspråklige elever får, vil ikke innlæringen av undervisningsspråket ta kortere tid. Det er fordi språklæring tar lang tid, og slik er det.

https://forskning.no/skole-og-utdanning/2011/09/sprak-i-skolen-tar-tid

# data[].attributes.body
BICS = basic interpersonal communication skills – tar omtrent 1-3 år å utvikle

CALP = coginitive academic language proficiency – tar omtrent 5-7 år å utvikle

# data[].attributes.headline
Bruk av fagspråk. Innad i faggrupper og tverrfaglig.

# data[].attributes.subject
Bruk av fagspråk. Innad i faggrupper og tverrfaglig.

# data[].attributes.body
Begrep, vanskelig ord, faguttrykk, yrkes-relevante ord.
Faglig språkbruk, bruk og fortståelse er nødvendig for å utøve fagene de skal inn i. ( Ais)

Positivt: Bruk av fag-uttrykk forenkler kommunikasjon innad i en faggruppe, og utvikling av begreps-forståelse gjør videre læring lettere . Stillasbygging. Progresjon oppnås med å gjøre noe som er litt vanskeligere enn det vi kan fra før. ( Eleven verden, blant annet kap 11.5 Vygotskys syn på undervisning).
Negativt:
Bruk av fag-uttrykk tverrfaglig, skaper barrièrer om det brukes " feil". (Ais)

# data[].attributes.headline
Språkopplæringen er vesentlig for innvandrere. 

# data[].attributes.subject
Språkopplæringen er vesentlig for innvandrere. 

# data[].attributes.body
Skal en kunne fungere på likeverdig grunnlag i et samfunn, må en beherske majoritetetsspråket.
Hvordan kan dette best mulig gjøres i skolen?
Handler ikke bare om språkopplæring, men om hele den kulturelle referanserammen minoritetsbarn har for sin tilværelse.
(Imsen, s.151. 2014)

# data[].attributes.body
"- Samfunnet har definert hvilke språk som er viktige ut i fra et norsk perspektiv, sier Biseth. Mens elever på ungdomsskoler med den største selvfølge kan velge fransk, spansk, tysk eller engelsk som valgfag, glimrer for eksempel urdu og arabisk med sitt fravær.
- Dette signaliserer også hvilke språk som er anerkjent – og hvilke som ikke er det. -Utdanningssektoren har et ansvar for å styrke minoritetsspråklige elevers syn på seg selv, fordi skolen er med på å gi eller ta status fra et språk."
https://forskning.no/demokrati-pedagogiske-fag-skole-og-utdanning/2008/05/flere-sprak-gir-bedre-demokrati
Ifølge språkforskeren er det mange fordeler med å være flerspråklig. Tospråklige reagerer raskere på stimuli enn enspråklige, og hjernen synes å holdes mer i trim.
Studier fra USA og Norge viser at elever med langvarig tospråklige opplæring er blant de som lykkes best på skolen.
– De synes også å bli mer empatiske, kanskje fordi de lettere ser situasjoner fra ulike perspektiver. Mennesker som kan flere språk blir ikke mer intelligente, men hjernen blir mer fleksibel, forteller Svendsen. Dessuten ser hjernetrimmen også ut til å kunne forhindre Alzheimer hos eldre som praktisere flere språk.
– Før trodde forskere at barn kunne bli forvirret av flere språk og ende opp med ikke å kunne noen språk ordentlig. I dag er det gjengs oppfatning innen språkforskningen at god læring av flere språk er gunstig for barns kognitive og språklige utvikling, sier Svendsen.
https://forskning.no/sprak-barn-og-ungdom-skole-og-utdanning/2008/09/dobbel-glede-med-spr%C3%A5k

# data[].attributes.headline
Bruk av språk under veiledning  og vurdering

# data[].attributes.subject
Bruk av språk under veiledning  og vurdering

# data[].attributes.body
Kilder: (Fjørtoft,2016 )
Bytte ut negative ord til Positive eller nøytrale ord. Eks: Dårlig til på begynnerstadiet. Noe er bra, til underutvikling. Bra .. til  Kompetent.  Meget bra / svært bra til Fremragende.

Generelt og viktig å finne noe positivt, før vi skriver/ sier litt om det som bør bedres. ( eksempel / tips fra udir, to stjerner og et ønske)

# data[].attributes.body
-Omvendt undervisning (så man får tid til å ta inn begreper)
-Benytte bilder og symboler
-Tolk
-Forklaring av begreper/ sikre seg at begreper er forstått

# data[].attributes.body
Ressurs: Lærere har en mulighet til å skape interesse og øke forståelsen for språk dersom flerspråklighet blir utnyttet i klasserommet.

Problem: Flerspråklighet er en ressurs som er lite utnyttet i skolen. En mulig årsak kan være at lærere ikke ønsker å peke ut forskjeller i klassen eller at lærere ikke har den kompetansen som trengs for å inkludere minoritetsspråklige i undervisningen. De minoritetsspråklige elevene får dermed ikke tatt i bruk sitt språk i undervisningen, og språkkompetansen deres blir en ubenyttet ressurs i klasserommet (Aukrust 2005, s. 22). https://munin.uit.no/bitstream/handle/10037/11592/thesis.pdf?sequence=2
Utfordring: TPO kan være en stor jobb

# data[].attributes.headline
Bruk av språket ved beskjeder i klasserommet.

# data[].attributes.subject
Bruk av språket ved beskjeder i klasserommet.

# data[].attributes.body
(Overland, s186..2007 )
Ressurs / positivt.
Snakk med eleven når du er fysisk nære. Hold øyekontakt, metoden forplikter mer, sikrer og at beskjeden oppfattes. Adresser beskjeder direkte til de det gjelder mest for. Vær konkret, eks: legg bøkene i hylla, kontra: rydd pulten ! Unngå lange setninger, bruk enkelt språk. Vær vennlig men bestemt, vennlig kan forveksles med svakhet. Unngå å gi en beskjed som et spørsmål.
Problem / negativ effekt:
Holde " tale" og eksempelvis referer til "da jeg var på din alder"
Å sette merkelapper: Alltid er du sånn, typisk deg osv.
Kommenterer frisyre og kles-stil mm.
Samle opp kritikk, kritisere samme sak om og om igjen.

Språk er og tone, settingen, med et smil osv.
Du kan be noen om å dra te..., slik at du gleder deg til turen !

# data[].attributes.body
Barn og unge, bruk av andre ord og begrep i hverdagen. Hindrer eller bedrer kommunikasjon over " generasjons-kløfta" !
Kilder ( A.Stølhaug,, for blant annet min utgave av elevens verden har info fra 2002.. )
Positivt: at lærer kan forstå noe av tenåringenes slang, kan virke positivt med tanke på trygghet for elev, terskel for å være med i dialogen  er laver når de få bruke ord som fixe, sjøttkaker, og at både 7 og 20 uttales likt. Noen ganger bør lærer prøve å forstå elevens " koder" fra mobil og pc, som de tar med seg inn i normale samtaler.
Negativt / bør korrigeres.
I oppgaver og faglige diskusjoner, må slang mest mulig lukes ut, problematisk å få elever til å forstå dette. Fagstoff med uttrykk som dings, grønn knapp, stang med hull i osv sier lite.

Dialekt:

# data[].attributes.body
Ressurs: Gir barnet flere kulturelle redskaper og rikere tilfang av materiale for den intellektuelle utviklingen (Imsen, s.230, 2014). Språk kan være med på å bryte barrierer, og kompetanse i flere språk kan være en viktig ressurs for felleskapet.

Ulempe: Kulturelt grunnlag og konteksten for språket varierer. Vanskelig å uttrykke sine ideer på norsk - kan bli oppfattet som mindre smart...

Lavstatus og høystatus språk.

Respekterer skoler og lærere barnas språk og kulturell bakkgrunn?

# data[].attributes.body
I Vygotskys teori er språket selve bindeleddet mellom de historiske, kulturelle og sosiale forutsetninger på den ene siden og den individuelle utviklingen på den andre. Språket er også viktig i informasjonsbehandlingsteoriene (Imsen, 2015).
Språket har to hovedfunksjoner: - det er et verktøy i kommunikasjon i mellom mennesker, og det er et individuelt redskap for læring og tenking (Imsen, 2015).