# data[].attributes.body
Norge i dansketiden:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag, side 195-224

# data[].attributes.body
Religion og styreform:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag, side 163-191

# data[].attributes.body
Oppdagelser og kulturmøte:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag,side 141- 149

# data[].attributes.body
Norsk middelalder:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag,side 101-136

# data[].attributes.body
Austråttborgen er en herregård på Ørlandet

# data[].attributes.body
Middelalderen:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag, Side 63-98

# data[].attributes.body
Antikken:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag, Side 27-58

# data[].attributes.body
På slutten av 1700-tallet var koppevaksinen et stort framskritt for dolkehelsen. Det ble endelig mulig å forebygge den dødelige sykdommen.

I 1536/7 hadde kongen tvangsinnført reformasjon i Norge. Den norske kirke skiftet fra å være selvstendig katolsk maktfaktor til å bli en integrert del av staten

I 1666 sto London i flammer. Den store bybrannen var starten på en gullalder for norsk trelasteksport

# data[].attributes.body
- Renessansens kunstrevolusjon
- Europa erobrer verden
- Teknologiske forutsetninger
- Sjøvei til India
- Erobring av aztekerriket
- Inkarikets fall
- Den spanske koloniseringen

# data[].attributes.body
Perserkrigene
Athen mot Sparta
Den romerske republikken
Fra bystat til imperium
Fra republikk til keiserdømme
Vestrikets undergang
Kristendommen

# data[].attributes.body
Kölnerdomen: Kirken er an av verdens største og regnes som den Tyske høy-gotikkens fremste byggverk
Notre Dame: Den 33 meter høye katedralen i Paris, en utvikling av fransk gotisk byggestil.

# data[].attributes.body
Eidsvollbygningen ble bygd i 1770 og det var der Norges grunnlov ble vedtatt i 1814.

# data[].attributes.body
Oppdagelse av den kinesiske mur

# data[].attributes.body
Selvstendighetstapet i 1537 var den viktigste politiske hendelsen i Norge i perioden 1500-1800. Med innføringen av eneveldet i 1660 ble Danmark-Norge en av de mest sentralstyrte statene i Europa

# data[].attributes.body
Perioden 1400-1600 var et avgjørende skille i historien. Den europeiske ekspansjonen ga vesten kontrollen over store deler av verden. På kort tid knyttet Europa fjerne land sammen til et globalt nettverk.Eksotiske varer som mais, poteter, tobakk, kakao og tomater forandret matvaner.Den første fasen av de oversjøiske ekspedisjonene var dominert av Spania og Portugal. På 1600-tallet kastet England, Frankrike Ogg Nederland seg inn i kappløpet om kolonier og dominans på verdenshavene. Kontakten med andre verdensdelene betydde også kulturmøter verden aldri hadde sett tidligere.

# data[].attributes.body
Kristian Kvart: Ble konge av Danmark og Norge som 11-åring. Han regjerte i over 60 år og er kjent som en svært aktiv monark. Han ville at Danmark-Norge skulle bli den mektigste staten i Norden.

Ulrik Fredrik Gyldenløve: sønn av kong Fredrik 3. Ung ble han offiser og lensherre og i 1664 utnevnte faren han til stattholder og militær øverstkommanderende i Norge.

# data[].attributes.body
Luthers Opprør
Protesterte mot kirkens måter å fri folk fra synder

Trettiårskrigen
Strider mot katolikker og protestanter, foregikk på tysk jord, men trakk flere europeiske land inn i konflikten. Konflikten oppsto i Böhmen som i dag er Tjekkia.

Det nederlandske opprøret
Den engelske  borgerkrigen

Bybrannen i London skjedde i 1666. Brannen startet i bakeriet til Thomas Farynor og spredte seg raskt mot City of London. Dette var starten på en gullalder for norsk trelasteksport.

# data[].attributes.body
Jacques-Bening Bossuet:
Den franske teologen var en av de mest innflytelsesrike forsvarerne av teorien om eneveldet.

Karl 5. : Keiser Karl 5. Ble fryktet for å forene hele Europa i et Universielt monarki. Han hadde et godt utgangspunkt i og med at han giftet seg kun med medlemer av andre europeiske fyrstehus som gjordet at familien stadig arvet territorier. I tillegg arvet han Østeriske fra faren, fra farmoren overtok han Nederland, fra moren sin Spania, inkludert sør Italia og de andre spanske koloniene i Amerika og ellers i verden.

Elisabeth 1. :
Hun styrte over England, Wales og Irland over 50 år. Hun ønsket ikke å gifte seg fordi hun ville styre selv.

Ludvig 14.
Den mest berømte monarken i denne perioden var Ludvig den 14. Han styrte etter mottoet "Staten det er mag".

# data[].attributes.body
Reformasjonen på 1500-tallet førte til en varig splittelse av kristenheten. Religionkrigen mellom katolikkene og protestantene brøt ut både innenfor land og mellom stater.Det bra med konflikten var at den hjalp på å statutviklingen i Europa og å bygge sterkere stater. Behov for militær økte og det førte med seg økende krav om inntekter. I mange stater gikk dette bra og hjalp på å bygge en bedre stat, men i Tyskland ble sentralmakten svekket og splittet opp i et utall selvstyrte byer og fyrstedømmer. Statene utviklet seg enten som et konstitusjonelle kongedømmer eller eneveldet. Den økonomiske veksten økte i Europa. Moderne kapitalisme sprede seg langsomt utover fra kjerneområdene i Nord-Italia og Nederlandene.

# data[].attributes.body
Den viktigste politiske hendelsen i Norge i perioden 1500-1800 var selvstendighetstapet i 1537. Med innføringen av eneveldet i 1660 ble Danmark-Norge en av de mest sentralstyrte statene i Europa, og myndighetene fikk bedre grep om befolkningen. Staten ble så sterk at den kunne tvinge bøndene til militærtjeneste, kreve inn skatt og toll og detaljstyre folks liv. Men den Norske bondestanden klarte å gjøre seg gjeldene. Norge var lenge nesten utelukkende et jordbrukssamfunn. Gjennom hele perioden opplevde landet en stor befolkningsvekst. Det vokste fram en viss markedsøkonomi. Økende utenrikshandel og nye næringer førte til en økonomisk utvikling. Mellom årene 1660-1814 fikk eliten gradvis et mer norsk preg. Etterhvert begynte den å stille spørsmål om det danske og eneveldige styret burde slutte å ta beslutninger som angår Norge.

# data[].attributes.body
Gjennom middelalderen hadde den romerske kirke skapt et felles kulturgrunnlag for store deler av Vest-Europa. Men kritikk av paven og kirken førte til den såkalte reformasjonen og en varig splittelse av kristenheten. Reformasjonen la grunnlaget for blodige kamper mellom protestanter og katolikker. De fikk også konsekvenser for statusutviklingen. Krigen skapte kaos og behov for sterkere stater som kunne opprettholde freden. Europa besto for det meste av utall stater, byer og små territorier. På 1600-tallet konkurrerte to forskjellige styreformer om overtaket i de ulike statene. De to styreformene var konstitusjonelle kongedømmet og en eneveldet styreform som handlet om at en fyrste kun var ansvarlig ovenfor gud og burde ha all makt. De to styreformene ble innført i en rekke forskjellige land og felles for de var at statene ble sterkere.

# data[].attributes.body
Perioden 1400-1600 var et avgjørende skille i historien. Den europeiske ekspansjonen ga vesten kontrollen over store deler av verden. På overraskende kort tid knyttet Europa fjerne land sammen i et globalt nettverk. Eksotiske varer som mais, poteter,tobakk, kakao og tomater forandret matvaner. Den første fasen av de oversjøiske ekspedisjonene var dominert av Spania og Portugal. Grådighet,politisk rivalisering, misjonsiver og nysgjerrighet var de viktigste drivkreftene bak dem voldsomme ekspedisjonen. Etter hvert når de store inntektene var brukt opp meldte flere land seg på i konkurransen. På 1600-tallet kastet England, Frankrike og Nederland seg inn i kappløpet om kolonier og dominans på verdenshavene. Kontakten med andre verdensdeler betydde også kulturmøter verden tidligere knapt hadde sett maken til.

# data[].attributes.body
Niccolo Machiavelli: Han var opptatt av å lære om historien. Han mente en statsleder burde ta utgangspunkt i hvordan historien faktisk var fremfor hvordan den burde være.

Vasco Da Dama: På vei mot India landet han i Mombasa. byen var et travelt handelssentrum styrt av muslimer.

Bartolome De Las Casas: Kjent som indianernes forsvarer. I mange år kjempet han for opphevelsen av slaveriet.

# data[].attributes.body
Senmiddelalderen er blitt regnet som en nedgangstid med pest, kriger, bondeopprør og splittelse innenfor kirken. På den andre siden var det også en tid med vekst og omstilling. I Nord-Italia blomstret for eksempel handelen, og mange bønder fikk det bedre etter svartedauden. I senmiddelalderen ble det splittet noen land splittet til frystestater som det Tyske romerriket ble.

# data[].attributes.body
I høymiddelalderen ble det strid mellom paven og keiser om valg og innsetning av biskoper. Striden endte med at kirken skulle få gjøre dette selv, men keiseren beholdt fortsatt en viss innflytelse. Paven oppfordret korstoget til å befri Det hellige land fra muslimene i 1095. Jerusalem og nærliggende områder ble erobret av korsfarene, og i 1187 ble Jerusalem erobret tilbake av muslimene. I denne perioden utviklet Kongeriket i Europa et fastere styringsapparat.

# data[].attributes.body
Middelalderen i Norge kan inndeles i tidlig middelalder (ca 800-1130), høymiddelalder (ca 1350-1536). Tidlig middelalder startet med vikingtiden. I første del av høymiddelalderen i Norge var landet herjet av borgerkriger. Samtidig styrket kirken sin makt og innflytelse. Senmiddelalderen er av historikere blitt omtalt som både en nedgangstid og omstillingstid.Norge prøvde å forhindre reformasjon og styrke Norges stilling i unionen.Dette mislyktes og Norge ble heretter være en dansk provins.

# data[].attributes.body
Augustin: Var biskop i Hippo som i dag er Annaba i Algerie. Han etterlot seg mange skrifter som fikk stor betydning for utviklingen av teologi og filosofi i middelalderen.

Muhammed: Fikk en åpenbaring av engelen Gabriel. Han møtte motstand da han fortalte at det bare fantes en Gud, Allah.

Gregor 7.: Pave Gregor var en sterk tilhenger av den kirkelige reformbevegelsen som oppsto på 900-tallet.

Olav den hellige:
Etter kong Olav´s død på Stiklestad ble han gjemt slik at fiendene hans ikke skulle finne han før han ble fraktet til Nidaros og gravlagt ved Nidelva. Ett år senere ble han gravd opp og folk fortalte at hår, negler og skjekk fortsatt hadde vokst og helbredelse ved kontakt av liket. Olav Haraldson ble helgen erklært og på den måten fikk navnet "Den hellige".

Kong Sverre: Sverre Siggurdsson kom til Norge og hevdet at han var kongssøn som han hadde fått vite som 24 åring. Han var født utenfor ekteskap og oppfostret på Færøyene.

# data[].attributes.body
Kirkeorganisasjonen i den tidelige middelalderen var bygd ut godt både regionalt og lokalt. I tidlig middelalder startet biskopen i Roma å kalle seg pave og gjorde krav på en overordnet myndighet. Frankriket, Det østromerske riket og Det arabiske riket preget middelhavsområdet i tidlig middelalder. 1 juledag i år 800 ble Karl den store kåret til keiser av paven i Roma. Karl styrte riket gjennom et føydalt system. Det bygde på personlige troskapsbånd mellom herrer og vasaller

# data[].attributes.body
Nidarosdommen:
Nidarosdommen er den mest kjent kirken i Norge.

Stavkirker:
Under Middelalderen ble det bygget 1000 stavkirker i Norge, i dag står det kun 28 stykker igjen. Stavkirken er en spesielt verdifull del av bygningsarven vår. Stavkirkene regnes sammen med vikingskipene som Norges viktigste bidrag til Verdenskulturarven.

# data[].attributes.body
- Vikinger plyndrer i England
- Borgerkrig

# data[].attributes.headline
Kjente personer i den Norske middelalder 

# data[].attributes.subject
Kjente personer i den Norske middelalder 

# data[].attributes.body
Harald Hardråde
Harald Hardråde var en norsk kone fra 1046- 1066. Ligger begravd i Helgeseter kloster.
Snorre Sturlasson
Var en islandsk høvding og forfatter. Han er mest kjent som forfatter av den yngre Edda og heimskringla.
Olav Haraldsson
Olav Haraldson også kjent som Olav den hellige var norsk konge fra 1015- 1028. Han døde under slaget på Stiklestad og i ettertid ble han gitt navnet den hellige i og med at hans hår og negler fremdeles hadde vokst. Og de syke ble helbredet av å røre ved han.

Olav Tryggvason
var norsk konge i 995- 1000.

# data[].attributes.body
Den norske middelalderen kan også deles opp i underperioder.

Tidlig middelalder:
Denne tiden blir oftest kalt vikingtiden og varte til midten av 1000-tallet. rundt år 800 ble en rekke steder i nordøst i England også kalt Wessex angrepet av vikinger. Dokumenter ble laget og det var trolig skandinaviske vikinger som var skyldig for disse angrepene. Det sies at vikingtiden startet i år 800 som er rundt tiden vikingene plyndret steder i England og skal ha sluttet i år 1066 som var når det siste vikingtoktet var. Hvor kong Harald Hardråde prøvde å erobre England men falt i slaget. Etter vikingtoktene tok slutt fulgte en rolig periode fram til cirka 1130. Grunnen til at vikingene plyndret var på grunn av gullet og verdiene de kunne få, som ville hjelpe deg til å skaffe venner og status i hjemlandet. Folketallet steg i Norge rundt vikingtiden, men vi vet ikke helt hvor mange som allerede bodde der, noen historikere anslo at det bodde 70 000 der og ble økt til 170 000. På Østlandet var det nok av jord å dyrke i, men på vestlandet var mesteparten av jorden oppdyrke og folk måtte flytte utover og på øyer. I Frankrike ble Normandie i 911 gitt som len fra den franske kongen til vikingkongen Rollo, mot at vikingene ikke skulle plyndre resten av kongeriket. I tidelig middelalder besto Norge av en rekke høvdinger og småkongedømmer.

# data[].attributes.body
- Svartedauen
- Kirken og paven får mere makt
- Striden mellom pave og keiser
- Islam splittet i to retninger
- Hundreårskrigen

# data[].attributes.body
Tidlig i middelalderen begynte biskopen i Roma å kalle seg pave og gjorde krav på  en overordnet myndighet innenfor kristenheten. Kirken ble mektig i høymiddelalderen.
I høymiddelalderen ble det strid mellom pave og keiser om valg av innsetting av biskoper. Striden endte med at kirken skulle få gjøre dette selv, men keiseren holdt forsatt en viss innflytelse. Senmiddelalderen er blitt regnet som en nedgangstid med pest, kriger, bondeopprør og splittelse innenfor kirken. Det var også en tid med vekst og omstilling.

# data[].attributes.body
Circus Maximus er Romas største bygning. I dag er det nesten bare en gressplen å se etter brannen som herjet i år 64.

# data[].attributes.body
Ingen navn på denne tiden på grunn av at det ikke fantes skriftsspråk

# data[].attributes.body
Opfinnelsen av jordbruket skapte overskudd på mat, og deler av befolkningen kunne drive med annet enn fysisk arbeid. Menneskene begynte for første gang å utnytte områder i lengre tid og temme dyr. Redskaper ble skapt og handel ble satt i gang. Etter en stund ble store samfunn opprettet og ressurser ble transportert til store deler av verden.

# data[].attributes.body
Hellas
1. Filosofen Aristoteles
2. Aleksander den store
3. Pythagoras
4. Sokrates
5. Platon
6. Afrodite (Gudinne)

Roma
1. Romulus og Remus
2. Julius Cæsar
3. Keiser Nero

# data[].attributes.body
Framveksten av polisstatene regnes som starten av antikken. En polisstat er en bystat med et tilhørende jordbruksområde. Athen og Sparta var de to mektigste polisstatene. I Athen utviklet det seg et demokrati og i Sparta var det et oligarki. Kvinnene hadde større frihet og flere rettigheter i Sparta enn i Athen. Før polissamfunnets tid eksisterte det en plastkultur i Hellas som oppsto i Kreta i året 2000 f.Kr. Det var den første høykulturen vi vet om i Europa. Plastkulturen bygde på at bøndene leverte avlingene sine inn til palasset, der herskeren videre fordelte det til befolkningen. Den greske befolkningen levde i forskjellige polisstater, men grekerne trodde på samme guder. Gudene var mange og ble framstilt med menneskelige trekk. De tolv viktigste av dem med Zevs i spissen, tenkte man seg holdt til på olympos fjellet.

# data[].attributes.body
Roma oppsto ved elva Tiberen i Italia.Legenden sier at det var tvillingene Romulus og Remus som grunnla byen,og at Romulus senere drepte Remus og ble Romas første konge.Til å begynne med ble Roma styrt av konger, inntil den romerske republikken ble innført ca.510 f.kr.Senere skulle ordet konge og alt som kunne minne om det, bli et skjellsord blant det romerske aristokratiet.
I de første århundrene av den romerske republikken var det  store motsetning mellom de rikeste,patrisiern, og resten av folket,plebeierne. Plebeierne ønsket politiske rettigheter og innflytelse på styret av republikken,mens patrisierne ønsket å ha dette for seg selv. Denne striden kalles stenderkampene. Plebeierne ga trussel om at de ville forlate Roma hvis de ikke fikk gjennom kravene sine.Siden plebeierne var atskillig flere mennesker enn patrisierne, ville en flytting betydd et stort tap av innbyggere og soldater fra Roma. Stenderkampene endte til slutt med at plebeierne fikk sin egen forsamling og retten til å velge egne embetsmenn. Etter hvert fikk velstående plebeiere også tilgang til de høyeste politiske posisjonene i Roma. Plebeiernes forsamling smeltet sammen med andre institusjoner og ble en folkeforsamling for alle romerske borgere. Roma ble likevel en republikk dominert av et fåtall av borgere, altså et oligarki.

# data[].attributes.body
Antikken var en storhetstid og blomstringstid for gresk og romersk kultur. Mens de greske polisstatene ble svekket av intern krigføring, utviklet Roma seg fra en bystat til et gigantisk imperium, Romerriket. Romerriket ble delt i et vestrike og et østrike. De greske polisstatene hadde på det tidspunktet for lengst utslipt sin rolle. Antikken hadde stor påvirkning på den videre utviklingen i Europa og kan derfor kalles en felles europeisk kulturarv.

# data[].attributes.body
Begynte å bygge hus av stein, tre og leire isteden for å vandre rundt med telt

# data[].attributes.body
NON

# data[].attributes.body
Jordbruk:
Hemund, T. Moum, T. Teige. Ola(2016)Alle Tiders Historie, Oslo: Cappelens Damm As Forlag, Side 16-19

# data[].attributes.body
12. 000 f.Kr

ca 800 f.Kr til 500 e.Kr

Ca. 500 til 1000

c1 1000 til 1300

c1 1300 til 1500

Ca. 800 til 1536

ca 1400 til 1800

ca 1500 til 17

ca 1536 til 1800

# data[].attributes.body
Mennesker utnytter ressursene rund seg på et høyere nivå.

# data[].attributes.body
Istiden hadde endelig sluppet taket og temperaturene på jorda steg. I midtøsten slo noen flokker av jegere og samlere seg sammen i et område med stabil tilgang på mat. Fjellene og skogene var fulle av dyr, og i dalstrøkene og langs elvene fant menneskene brukbare viltvoksende mat-ressurser. Behovet for å flytte ble mindre og menneskene begynte å bygge hus av leire og stein i stedet for å bo i telt og hytter. Etter hvert begynte menneskene å gripe inn og bruke ressursene mer aktivt, de plantet nå frø av de villeste kornslag og utviklet dyrkemetoder. De begynte å lage vanningssystemer som førte til større forutsigbarhet i matproduksjonen. De lærte også å utnytte dyrene mer målbevisst enn før, de begynte å temme dyrene og fikk flere ressurser ut av de. Dyr ble også brukt til pløying, transport og etter hvert krigføring.Etter hvert kunne man ta med seg næringsgrunnlaget til nye steder og det var nå mulighet til å etablere byer og samfunn på steder der nyttige planter og dyr ikke fantes. Jordbruk sprede seg raskt, arkeologiske utgravinger viser at planter som har sin opprinnelse hundrevis av mil unna og redskaper laget av stein som ikke finnes i naturlige områder, så det viser seg av mennesket må ha transportert massevis av ressurser over store strøk.