# data[].attributes.body
Det farligste rovdyr på jorden

- Den har ingen naturlige fjender...
- Dog har han heller ingen chance for parring pga. Usædvanlige udseende

# data[].attributes.body
I Jylland findes Ensianblåfuglen (sommerfugl) som lægger sine æg på planten på planten klokkeensian.
Når æggene klækker kravler sommerfuglelarven ned fra planten og venter på at blive hentet af den bestemte myreart Rød Stikmyre.
Ensianblåfuglen har "designet" deres larver til at ligne den røde stikmyres larver, så myren tror det er en af deres larver.
Derefter tager myren sommerfuglelarven med tilbage til deres bo, hvor de bliver fodret af myrene i 1-2 år indtil larven bliver til en sommerfugl.
Derefter prøver sommerfuglen at flygte ud af boet.
Det er en parasit, for det er kun ensianblåfuglen der får noget ud af det.Af Mikkel og Linus

# data[].attributes.body
Bjarke, Frederik og Julian.
Myrer kan bo i døde træer hvilket accelererer nedbrydnings processen.

Dette er en symbiose fordi myrerne nedbryder de overskydende planter.

Billede af en herkules myre.

# data[].attributes.body
Cecilie og Katrine

Sandtigerhajen er kannibal, allerede før den bliver født. Allerede i livmoderen jager og æder sandtigerhajen sine søskende. Det er “survival of the fittest”.

Det er kannibalisme (æder sin af sin egen art) - kun den ene får gavn af det.

# data[].attributes.body
Kasper og Claes

Oksehakkerne lander på fx. en zebra eller et næsehorn, og sørger for at parasitter ikke sætter sig, hvor de så samtidig får mad.
Oksehakkerne flyver også op og skriger til advarsel når farer opstår (fx rovdyr) så dyrene kan nå at flygte.

Det er ektosymbiose, også kaldet mutualisme, da begge arter får noget ud af det.

# data[].attributes.body
Mirza

Flere myrearter opfører sig som ”kvægavlere” og bruger bladlus som kvæg. Men selv om myrerne gerne spiser andre insekter, slagter de ikke deres bladlus for at spise dem, men bruger dem som ”malkekvæg” i stedet.

Bladlus lever af plantesaft

# data[].attributes.body
Christian og Lucas

Bremser er en familie af fluer hvis larver lever som snyltere i pattedyr.

# data[].attributes.body
Agnes, Christina og Frederikke

Klovnefisken er en dårlig svømmer og derfor et let bytte for rovfisk, derfor gemmer de sig i søanemoner.

Søanemoner er i familie med brandmænd, og sender gift ud af sine tentakler ind i sine byttedyr. Dyrerne der prøver at få de små klovnefisk bliver lammet af søanemonen og spiser byttet.

Dette er mutualisme - begge arter får gavn. Klovnefisken overlever og søanemonen får mad.

# data[].attributes.body
Christoffer og Mads

Bladskæremyrerne henter plantemateriale til deres myrebo, hvor de "dyrker" svampehaver. De giver plantematerialet til svampene, som kan nedbryde bladene. Myrene har ikke selv enzymerne til at gøre det.

Svampe får derfor blade og de bliver også gjort rene af myrene. Myrene får til gengæld føde.

Det er mutualisme, da begge parter får noget ud af det.

# data[].attributes.body
Alexander, Marcus & Malthe

En konge ørn jager normalt tæt på jorden, hvor den skræmmer sit bytte. Byttet er fugle som fx. gæs, men også kaniner, harer, egern og ådsler.

Konge ørnen har ingen naturlige fjender, men tiderne skifter. Nu om dage er mennesket apex rovdyret. Det vil sige at mennesket er det øverste rovdyr i fødekæden så Konge ørne er et byttedyr for mennesket.

(Der har været mange historier med at Konge ørnen har bortført mange små børn. Det har vist sig efterfølgende at de fleste af fortællingerne var falske!)

Dette kaldes for prædation = Det er når en interaktion mellem to arter eller mere. Det giver kun fordelene til den ene art, altså ørnen der spiser muse, kaniner, harer osv.

# data[].attributes.body
Vadefugle i Florida bygger deres reder over alligatorer, som så beskytter reden mod mindre rovdyr, som eksempelvis vaskebjørne. Vadefugle ofrer deres fugleunger til alligatorer, som til gengæld beskytter fuglens rede mod andre rovdyr.
Dette er mutualisme - begge arter får noget ud af samspillet.