# data[].attributes.body
Segons l'autora d'aquest llibre va definir l'exili com un sentiment. El diccionari dels estudis catalans defineixen aquesta paraula com: l'expatriació, voluntària o forçosa, sobretot per motius politics. I l'exili es la pena que t'emportes quan has de deixar la teva terra i els teus sers amats, ja sigui  a casa o per el camí.

# data[].attributes.body
Aquesta dona va ser qui va fundat i ser la directora de la maternitat d'Elna. Va neixer a Zuric l’any 1913. Va ser mestra i infermera a
Suïssa i despres Dinamarca fins al 1937, perque s'en va a fer un voluntari a l’Associació d’Ajuda Suïssa als Nens Víctimes de la Guerra a Burjassot, que van ajudar al bàndol republicà. Quan la guerra va acabar va fundar la maternitat d'Elna i gracies a ella van neixer 600 nens allà en bones condicions sanitaries. solament no van poder sobrevire uns 5 nens que hi van neixer. L'escriptora del llibre ens va explicar, que quan l'exercit va anar a la maternitat, ella amb el seu caracter, els va fer fora, pero al llarg d'un temps van tornar i se la van emportar.

# data[].attributes.body
El seu marit treballaba en la politica, així qu eva tindre que marxar abans que ella. L'exili de Remi Oliva va començar quan el seu germà li va proposar de marxar-se ja que ell havia aconseguit uncamió, Durant la ruta, es va adonar del valor que tenien les petites coses que pensaba que mai valoraria. Quan va arribar a la platja d'Argeler es va trobar amb el seu marid, pero els van separar per sexe. Allà es va adonar del que era pasar gana i no estar al costat dels que estimaba. Pasat un temps s'en va adonar de que estaba embarasada i es va a anar a la maternitat d'Elna, que una vegada allà va a donar llum al seu fill que pesava 3 kg i li van posar el nom de Ruben.

# data[].attributes.body
Aquesta dona ens explica com va ser el seu exili, segons ella va ser el pitjor que va pasar, perque veia a la gent com moria per el cami a causa de les bombes. Explica detalladament com es va sentir quan va arribar a la platja d'Argeler. S'en va anar a la maternitat a donar a llum al seufill Felipe. El seu marit estava a Mexic i el primer que va fer ella quan va sortir d'allà va ser anar a buscar-lo, però ell ja tenia un altre dona i esperant un altre fill.

# data[].attributes.body
El se exili va ser molt dur per ella ja que va de haber de deixar als seus dos fills amb els seus sogres i es va tindre que anar cap a França ja que el seu marit, que era metge, estaba allà. Quan va aribar al camp de concentració ella estaba de 7 mesos i va estar a la llista per a donar a llum a la maternitat. Al seu fill va rebre el nom de Pere, la seva mare estaba molt contenta perque el seu fill engreixaba rapidament i també perque despres de donar a llum es va poder quedar una mica de temps mes a la maternitat ja que feia tasques.

# data[].attributes.body
Va ser la millor manera de que les mares embarasades no estiguesin desnutrides i que els nens que viuesin no es morin, que a la platja era el mes segur de que pases. L'Elisabet va aconseguir 300.000 francs per poder reformar la casa. Suïssa es va oferir per cubrir els gatos que suposaria la maternitat.

# data[].attributes.headline
LA MATERNITAT D'ELNA, LA NOSTRA LLISTA DE SHILDER

# data[].attributes.subject
LA MATERNITAT D'ELNA, LA NOSTRA LLISTA DE SHILDER

# data[].attributes.body
Es la mateixa historia, Shider va poder salvar a moltes de persones en les que es podien haber acabat, la seva vida,  allà mateix i la maternitat va poder donar vida a uns 600 nens i van poder tenir prosperitat en la seva vida.

# data[].attributes.headline
SIMILITUDS ENTRE ELS REFUGIATS DE LA GUERRA CIVIL I ELS REFUGIATS ACTUALS

# data[].attributes.subject
SIMILITUDS ENTRE ELS REFUGIATS DE LA GUERRA CIVIL I ELS REFUGIATS ACTUALS

# data[].attributes.body
A la guerra civil que hi va ver a España del 1936 al 1939 hi va haber un gran numero de refigiats españols. Avui dia l'historia es torna a repetir però a Sira, al fam que pasan, son les que van pasar algun dia els nostres abans pasats.