# data[].attributes.body
Data de naixement: 1940
Hi havia moltes acadèmies a Elda. Ella va anar al col.legi de la Fraternitat i va començar des de molt menuda a anar a l’escola.
En aquell temps l’etapa escolar era fins els 10 anys. A partir dels 10 anys anaven a una acadèmia particular. Eixa acadèmia tenia dos fases: el grau elemental (on hi havia un llibre variat d’assignatures: matemàtiques, ciències, religió...) i el grau superior.

# data[].attributes.body
Data de naixement: 1941
Va nàixer a Pamplona. Té dos germans més xicotets que ell. En Infantil (4 - 6 anys) va estar amb les monges i més tard estudià a l'escola Nacional a Pamplona.

# data[].attributes.body
Vivia a Navarra. La seua mare treballava a casa i el seu pare treballava per a la diputació de Navarra encara que desprès va treballar en l'hospital d'auxiliar.

# data[].attributes.body
"La enciclopedia" únic llibre dividit en tres unitats (inferior, media, superior)que contenia totes les assignatures.

# data[].attributes.body
En l'etapa que va estar en les monges eren molts a classe. Tots tenien la mateixa edat. L'escola estava dividida en seccions per a xiques i xics.

# data[].attributes.body
Història sagrada.
Geografia de Navarra.
Història.
Ciències.

# data[].attributes.body
A les 9:00 començava l'escola i anava durant tot el dia, es quedava a dinar allí. I de vesprada també anava.

# data[].attributes.body
En la primera etapa d'escolarització (monges i escola nacional) els exàmens eren orals però als Salesians eren orals i escrits.

# data[].attributes.body
Depèn del professor. Recorda que hi havia alguns que eren molt estimats per l'alumnat i altres més antipàtics.

# data[].attributes.body
Exercicis de eixir a la pissarra i fer activitats. Se li donaven un paper als pares per a saber les notes.

# data[].attributes.body
Recorda algun càstic com quan a un company, que no sap el que degué fer, li va trencar un palo de escombra massís al cap. Però l'entrevistat no té consciència de més càstics.

# data[].attributes.body
En el patí principalment jugaven. Sobretot al frontó. Ens conta que el futbol existia, però no jugaven tant.

# data[].attributes.body
A les monges ell recorda que estaven separats per una tàpia però no recorda si a l'escola nacional estaven junts o no.

# data[].attributes.body
No hi havia tracte individualitzat ni adaptat a alumnes amb necessitats.

# data[].attributes.body
Al estar estudiant en Pamplona es donaven les classes en castellà.

# data[].attributes.body
Vivia a Elda. El seu pare era modelista de calçat i la seua mare aparadora de calçat.

# data[].attributes.body
La religió ha estat present a la seua vida, als primers anys d'una forma més superficial i amb la seua entrà als Salesianos es va convertir en essencial.

# data[].attributes.body
Data de naixement: 1925. En  Ebo, el poble on vivia, només hi havia una escola. Pura va començar a anar a l'escola en 6 anys en 1931, any en que va començar la República, i va deixar d'anar als 13 o 14, coincidint amb el final de la Guerra Civil, en 1939.

# data[].attributes.body
Utilitzaven un llibre per a totes les assignatures i per a tot el grau, és a dir, va tenir un llibre per al grau elemental i un altre per al grau superior.
Per a escriure, utilitzaven ploma i tinta.
També utilitzaven un dietaría on cada xiquet escrivia un dia.

# data[].attributes.body
Al centre s'organitzaven per cicles. Les aules estaven organitzades en taules de 4 o 6 alumnes, sempre amb una organització par.  Hi havia 30 alumnes per classe on tenien tot més o menys la mateixa edat i estaven junts xics i xiques.

# data[].attributes.body
Tenien un llibre per a totes les asignaturas en les que en ella contaven amb les materies següents:
-Geografia
-Càlcul
-Ciències
-Religió...

# data[].attributes.body
Els exàmens eren orals i escrits, estaven col·locats en un cercle tots de peu i els més savis estaven a primera fila  i la resta en uns llocs més enrere i en funció de les vegades que endevinaven les preguntes que llançava el professor adoptaven unes posiciones més pròximes.

# data[].attributes.body
La relació amb els professors era molt bona, Dolores remarca la bona amistat que va tindre amb Doña Teresa i Don Jesus que les va convidar fins i tot al seu enllaç. No obstant, afirma que la relació amb Don Ángel no era tan bona a causa de tindre un carácter més autoritari i dur.

Posteriorment, quan estava estudiant la carrera de piano els professors eren molt més exigents i més rectes. Per exemple, si s'equivocaven li tiraven els llibres per les escales.

# data[].attributes.body
La metodologia empleada era tradicional, al arribar a classe la maestra passava llista per a comprovar l'assistència dels alumnes, el professor donava la classe i li's manava deures i activitats per a fer a casa.

# data[].attributes.body
Els càstigs que rebien per parlar amb la companya i no estar completament atentes a la classe eren colpejades amb un libre al cap, finar-les cara a la paret.

# data[].attributes.body
Al primer col.legi no existia la coeducació ja que era una escola segregadora on els xics estaven a un aula i les xiquets a altra, però quan començà a anar a l’academia si que hi havia coeducació.

# data[].attributes.body
La llengua que utilitzaven era el castellà i no impartien ni aprenien el valencià.

# data[].attributes.body
No hi ha cap xiquet amb necessitats educatives especials a la seua aula.

# data[].attributes.body
En el segon col.legi al començament del dia resaven, per tant, la religió influïa molt dins de l'escola.

# data[].attributes.body
Dolores té molts bons records de la seua etapa escolar, ja que assegura que encara que haja tingut professors exigents eren molt bons amb els alumnes i tenien una gran relació amb la familia i els alumnes.

# data[].attributes.body
Va estudiar dos cursos de comptabilitat per ajudar al seu germà a la fàbrica.

També va estudiar la carrera de piano amb una professora particular durant 10 anys. Amb el objetiu de ser mestra de piano, on no va voler ser tan exigent ni tan recta com havien sigut els seus professors i professores amb ella.

# data[].attributes.body
La seua educació i la dels seus fills era pràcticament igual ja que els professors eren molt exigents, no donaven Valencià, però, l'educació dels seus néts era diferent, aquets rebien llengua valenciana i tenien una major llibertat per a dur a terme els seus estudos i els professors es caracterizaven per ser més flexibles.

# data[].attributes.body
Amb 12 anys va entrar en els Salesianos un estiu.
Després va entrar a un seminari de Campeyo on va estudiar llatí un any.
I després es va desplaçar a Girona als Salesianos durant tres anys, on sí que recorda que eren classes més exigents amb treballs i exàmens. Però res comparat a l'estrés de vui.

# data[].attributes.body
Família amb recursos en el context en què vivia (tenia animals i terres per sembrar), els quals la van educar i li van ensenyar a llegir, escriure i altres tasques, de manera que va arribar a l'escola sabent molts dels coneixements que allí es donaven.

# data[].attributes.headline
18. DIFERÈNCIES ENTRE L'EDUCACIÓ D'ABANS I ACTUAL

# data[].attributes.subject
18. DIFERÈNCIES ENTRE L'EDUCACIÓ D'ABANS I ACTUAL

# data[].attributes.body
L'educació ha evolucionat, però es continua utilitzant el clarió.

# data[].attributes.body
Als Salesianos es va traure un títol per poder donar classe, va estar molts anys donant classes en diferents ciutats d'Espanya i quan va arribar a València li van convalidar el seu títol (Magisteri religiós). En primer lloc es matriculà com alumne lliure i una vegada superà les proves, es va mactricular de forma oficial.

# data[].attributes.body
Es jubilà als 75 anys, perquè va voler continuar amb la docència. Encara que els últims anys va deixar de donar totes les assignatures menys llatí.

# data[].attributes.body
3. MATERIALS
Els llibres dels que van disposar van ser:
-Durant la república: “Rayas”
-Durant la guerra: “Camarada”, “lecturas infantiles”, “joyas literarias”.

# data[].attributes.body
Alumnes de diferents edats en una mateixa aula. Hi havia fileres de pupitres, en els primers es sentaven les xiquetes amb més facilitats i al final aquells que tenien més problemes. A més a més, les fileres de davant tenien els seients més còmodes i les últimes els més incòmodes.

# data[].attributes.body
Geometria, aritmètica, lectura, memòria, labors...

# data[].attributes.body
Com l'actual, de matí i vesprada.

# data[].attributes.body
Feia exàmens, molts d'ells orals.

# data[].attributes.body
Molt bona.

# data[].attributes.body
Magistral. La mestra explicava i elles realitzaven les activitats. Quan tocava lectura, elles llegien i la mestra les corregia. A l'inici de classe, tots els dies, llegien el diari.

# data[].attributes.body
La mestra no els castigava, ja que li tenien molt de respecte i tenien un bon comportament a classe.

# data[].attributes.body
Eixien al pati de l'escola a jugar a jocs tradicionals.

# data[].attributes.body
Dos edificis separats en el poble, un per a xics i l'altre per a xiques.

# data[].attributes.body
La mestra anava passant per les taules i ajudava als alumnes. Pel que fa a les necessitats educatives especials, no hi havia un tracte indiviudualitzat.

# data[].attributes.body
Castellà, encara que vivia en un poble on solament es parlava en valencià.

# data[].attributes.body
Educació laica.

# data[].attributes.body
Molts bons records. Li vagues agradat seguir estudiant i ser mestra, encara que per la situació social del moment, pels recursos i per causes familiars, no ho va poder fer.

# data[].attributes.body
Cap, encara que va exercir la docència amb vint anys a l'escola del poble ja que l'alcalde li ho va demanar quan la mestra oficial que hi havia pel moment se'n va d'haver anar a cuidar de sa mare.

# data[].attributes.headline
18. DIFERÈNCIES ENTRE L'EDUCACIÓ D'ABANS I ACTUAL

# data[].attributes.subject
18. DIFERÈNCIES ENTRE L'EDUCACIÓ D'ABANS I ACTUAL

# data[].attributes.body
Abans els pares tenien un major control sobre els fills i la seua educació. Hui en dia el món ha evolucionat i s'ha perdut un poc la disciplina, i encara que els pares ho vullguen, moltes vegades no poden fer tot el que voldrien. Així i tot, l'educació ha millorat en molts aspectes per a aquells que si que volen estudiar, així com les oportunitats d'accedir a uns estudis.
Per a ella, allò més important és la educació en valors i encara que és molt creient, afirma que no cal ser-ho per ser bona persona i no fer mal a la resta.