# data[].attributes.body
Noen returnerer på omtrent samme dato hvert år, kommer gjerne langveis fra og kalles kalenderfugler pga den presise tilbakekomsten.
Andre fugler tilpasser seg etter været. Tidlig vår her, kommer de tidlig, men møter de på dårlig vær underveis fra vinterkvartalet, venter de med å fly nordover. Dette er værfugler fordi de ser an været.

# data[].attributes.body
De fuglene som drar, har matvaner som ikke er forenlig med et liv i Norge vinterstid. Fugler som i hovedsak lever av inntekter, mark og andre smådyr, vil ikke kunne finne mat og må dra. Økt overlevelse og reproduksjon sommerstid er nok verd den slitsomme flyturen to ganger i året.

# data[].attributes.headline
Hannen synger for å forsvare territoriet sitt

# data[].attributes.subject
Hannen synger for å forsvare territoriet sitt

# data[].attributes.body
Hos mange fuglearter har hannen et område som han forsvarer mot andre hanner av samme art. Den spesielle sangen hannen framfører for å lokke til seg en make og hevde et territorium, høres kun om våren og forsommeren. Sangen er spesiell for hver art, og den kan også ha dialekter. Sangen til en svarttrost i Trøndelag er ikke helt den samme som i Oslo området.
Sangen er en form for aggresjon mot ander hanner, samtidig som det er invitasjon til hunnfuglene. Eieren av et territorium forteller de andre hannene i nærheten at de skal holde seg unna. Hunnfuglene er på utkikk etter et territorium som er stort nok til å brødfø henne og ungene. Utenom hekkesesongen kan fuglene ha forskjellige lyder å kommunisere med. De som flyr i store flokker, kan ha til hensikt å holde kontakt med andre i flokken. Kan være en slags kommunikasjon mellom foreldre og under, eller det kan være varsler om farer, som for eks. at det er en katt eller en rovfugl i nærheten.

# data[].attributes.body
Hannen er ofte den mest fargerike og pynta. Hos noen arter har hannenes pynting gått så langt at de er sterkt bevegelseshemmet av lange fjær eller en annen pynt de må bære med seg. Påfuglen er et eksempel på dette. Hos de mest pynta artene er det gjerne at hannen parrer seg med flest mulig hunner, men deltar ikke i rugingen eller oppfostringen av ungene.

# data[].attributes.body
Samlivet hos fuglearter varierer. Noen arter holder sammen hele livet, mens andre finner nye partnere hvert år. Noen fugler er polygame-parrer seg med mange partnere. Vanligst at hannen parrer seg med flere hunner.
Tiurleiken-en rivalisering hanner imellom.

# data[].attributes.body
Skiller ut urinsyre og trenger ikke vann til nitroenutskillingen slik de fleste pattedyr gjør. Urin og avføring skilles ut sammen. Hos fuglene kommer både avføring, urin og egg ut av den samme åpningen, som vi kaller kloakken. En fordel for fuglene å klare seg med lite vann, fordi de kan spare vekt.

# data[].attributes.body
Hos fugler er kjever og tenner omdannet til et lett nebb, og maten bearbeides i magen i stedet for i munnen. Maten svelges hel og kommer ned i kroen. Kroen er en utposing i spiserøret, som varier hvor stor den er. Ender har en stor kro, mens ugler mangler den helt. Kroen gjør det mulig for fuglen å spise maten raskt for så å fordøye den seinere. Dette kan være en fordel hvis fuglene må finne mat på bakken der det kan være rovdyr. Fra kroen går maten gjennom kjertelmagen, der maten tilsettes fordøyelsesvæske, og deretter til kråsen. I kråsen kan det være småstein og grus som fuglene har spist for å hjelpe til med oppdelingen av maten. Av den grunn blir tyngdepunktet liggende mer i midten, som gjør flygningen enklere.
Rovfugler som spiser dyr med pels, knokler og lignende, må kvitte seg med de ufordøyelige delene. Dette samles i klumper i fuglematen og gulpes opp, gulpeboller.

# data[].attributes.body
Respirasjonssystemet består av luftrør, lunger og ni par luftsekker. Lufta går først til de bakre luftsekkene, så til lungene og deretter til de fremre luftsekkene og ut. Luftsekkene presses sammen når fuglen flyr, slik at brukt luft presses ut og ny oksygenrik luft kommer inn. Dette systemet er mer effektivt enn pattedyrenes lunger og bidrar til at fuglene får nok oksygen til den raske forbrenningen de må ha for å kunne fly.

# data[].attributes.body
Fuglens skjelett er fylt med luft. Fugleknoklene er hule og består av et nettverk av tynne speiler med luft mellom. Det at mye av fugleknoklene består av luft, gjør dem lette.
På grunn av det lette skjelettet, reduserer også behovet for muskler og sener. De sterkeste musklene hos en fugl er flygemusklene. Fugler som løper mye, eller fugler som skal løfte tunge byttedyr, har kraftige lårmuskler.

# data[].attributes.headline
Nebb og føtter, gjenspeiler fuglens levevis

# data[].attributes.subject
Nebb og føtter, gjenspeiler fuglens levevis

# data[].attributes.body
Ved å se på nebbfasong og føtter kan vi si ganske mye om dens levevis uten å vite noe om fuglen på forhånd.
Har fuglen et krumt nebb og kraftige bein med lange klør, kan vi anta at det er en rovfugl. Klørne holder byttet fast og nebbet brukes til å rive i kjøtt. Ei and vil ha en helt annen type bein, som er effektive svømmeredskap, men ubrukelige til å sitte på en pinne med.
Fugler som spiser insekter, har gjerne slanke nebb, mens de som lever av nøtter og frø trenger et kraftig nebb.

# data[].attributes.body
Bak på halerota har fuglene en kjertel som kalles gumpen. Den skiller ut et fettstoff som fuglene smører inn fjærene sine med. Dette er livsviktig for fuglene fordi det er dette fettstoffet som sørger for at vann ikke kommer inn til fuglens hud. Spesielt viktig for svømmefugler. Hvis vann trenger inn til fuglens hud, er det fare for at den fryser ihjel. Fjærene må stadig smøres inn med fettstoff, og ligge riktig for at de skal være isolerende og at ikke luftstrømmen skal forstyrres.

# data[].attributes.body
Fjær og dun er lettere enn pels, men holder like godt på varmen. Den gode isolasjonsevnen skyldes at det er plass til mye luft innimellom fjærdrakten, og luft isolerer mot kulde. Fuglefjær kan sammenlignes med glidelåser. Fulle av små haker som skal passe inn i hverandre, og som gjør at fjærene ligger på plass under flygningen.

# data[].attributes.headline
Bygningen gjenspeiler miljøet de lever i

# data[].attributes.subject
Bygningen gjenspeiler miljøet de lever i

# data[].attributes.body
Spesielle krav til en fugls bygning for at den skal kunne fly. Flygning er energikrevende, og vekten må minskes så mye som mulig. De har forskjellige tilpasninger til sitt spesielle levevis. Dykkende fugler har forsterka ribbein, hakkespetter har støtdempere i panna, som er nødvendig for at de som dykker skal tåle vanntrykket og at hakkespetten ikke skal bli skadet av sin egen hakking.

# data[].attributes.body
En variert dyregruppe med ulike tilpasninger og levevis. Det regnes med at fugler har utviklet seg fra små flygeøgler. Fortsatt likheter mellom krypdyr og fugler, eks begge dyregruppene legger egg.
Fjærene er lette samtidig som de isolerer godt. Finfordelingen av maten skjer i i magen.