# data[].attributes.body
Skal vi alltid ha like stort fokus på kildene?
Er det noen ganger vi bare kan regne med at kildene er objektive og korrekte?
Trenger vi flere ulike kilder for å finne ut hva hovedstaden i Serbia er?
Enn hvis vi skal finne ut om innvandring er bra eller dårlig for Norge?

# data[].attributes.headline
En innføring i kildekritikk- Innvandring 

# data[].attributes.subject
En innføring i kildekritikk- Innvandring 

# data[].attributes.body
Denne uka skal vi øve oss i kildekritikk via emnet innvandring. Nærmere bestemt innvandring til Norge. Er innvandring positivt eller negativt? Hvor mange kommer hit? Hvem kommer?

Dette er et emne der vi vil få mange ulike svar alt etter hvor vi finner informasjon.

# data[].attributes.headline
Hvilke sider regner vi med å finne om emnet? 

# data[].attributes.subject
Hvilke sider regner vi med å finne om emnet? 

# data[].attributes.body
De som er positive til innvandring og ikke tar utfordringene på alvor?

De som skriver negativt om innvandring og ikke fokuserer på de positive sidene?

Nøytrale sider som beskriver alle sider ved emnet?

# data[].attributes.body
1) Ulike kilder og hva de skriver om innvandring til Norge.
2) Hva blir sagt om antall innvandrere:
-  Som er arbeidsledige
- Som tar utdanning
- Som er i jobb
- Som begår kriminelle  handlinger.
Finn minst to kilder med ulik tilnærming til disse emnene.

# data[].attributes.headline
Her er noen eksempler på informasjon du finner om innvandring på nett: 

# data[].attributes.subject
Her er noen eksempler på informasjon du finner om innvandring på nett: 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vladimir Putin er i problemer i den russiske befolkning. Tilliden til præsidenten er på det laveste niveau i mindst 13 år. Det viser en ny meningsmåling fra et statsejet meningsmålingsinstitut, skriver Financial Times og flere andre medier. Undersøgelsen fra Russian Public Opinion Research Center viser, at russernes tillid til Putin ligger på 33,4 procent. Det er det laveste niveau i de 13 år, hvor instituttet har foretaget målinger. Og det markerer et drastisk fald for præsidenten de seneste år. I 2015 - lige efter annekteringen af Krim-halvøen - blev tilliden til Putin målt til mere end 70 procent. Det er en kombination af svag økonomisk vækst, faldende rådighedsbeløb og en kontroversiel hævning af pensionsalderen, der skaber problemer for Putin, skriver Financial Times. (Berlingske)

# data[].attributes.attachment_link.description
Vladimir Putin er i problemer i den russiske befolkning. Tilliden til præsidenten er på det laveste niveau i mindst 13 år. Det viser en ny meningsmåling fra et statsejet meningsmålingsinstitut, skriver Financial Times og flere andre medier. Undersøgelsen fra Russian Public Opinion Research Center viser, at russernes tillid til Putin ligger på 33,4 procent.

# data[].attributes.headline
Her er noen eksempler på informasjon du finner om innvandring på nett: 

# data[].attributes.subject
Her er noen eksempler på informasjon du finner om innvandring på nett: 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bare 12 prosent av nordmenn mener innvandring er dårlig for Norge. 54 prosent mener innvandring er et gode. 31 prosent har ikke noen formening.

Det viser en ny undersøkelse utført av Ipsos/MMI på oppdrag fra Aftenposten og Dagens Nyheter. Ipsos/MMI har stilt de samme spørsmålene i Norge og Sverige.

Undersøkelsen viser også at det ikke er så veldig store forskjeller mellom Norge og Sveriges forhold til innvandring.
I grafen er det tydelig at dem som mener innvandring er negativt for landet er i et lite mindretall i både Sverige og Norge.
Få negative holdninger i vårsolen

Oslofolk er mest positive til innvandring. Søndag hadde folk har trukket ut i store mengder for å nyte vårsolen på Grünerløkka. Her er det vanskelig å finne noe annet enn positive holdninger til innvandring.
- Det er et sunnhetstegn for det norske samfunnet at tallet på nordmenn som mener innvandring er dårlig er så lavt, mener Lars Vidar Gullestad (30).
Marianne Hetland (20) syns tallene er positive. Hun tenker at nordmenn har blitt mer vant til innvandring, og at dette gir utslag på meningsmålingene.

- Jeg syns innvandring er bra, men jeg syns samtidig det er viktig at innvandrere blir ordentlig integrert, sier hun og legger til at selv om hun syns integreringen fungerer greit er det viktig å fange opp alle aldre.

- De unge er mye flinkere enn de eldre til å integrere seg, så det er viktig at begge generasjoner får hjelp til å integrere seg like mye.
Les flere meninger fra Grünerløkka i bildekarusellen i toppen av artikkelen.
Krasse anklager mot Norge

I Norge svarer 29 prosent at de vil ta inn færre flyktninger enn vi gjør i dag, i Sverige mener 36 prosent det samme.

Statsviter ved Göteborgs universitet, Andrej Kokkonen, er overrasket over at såpass få nordmenn vil at landet skal ta i mot færre flyktninger.
- Nå skal vi selvsagt ha med oss at innvandringen er større i Sverige enn i Norge, dette påvirker nok tallene. Likevel: Vi svensker er vant til å være Europa-mestere i flyktningvennlighet. Nå ser det ut til at nordmenn er mer positivt innstilt enn vi har vært klar over, sier forskeren.
De siste to årene har svenske kommentatorer vært opptatt av det de har kalt norsk rasisme. Blant annet skrev Aftonbladets tidligere debattsjef, Eshan Fadakar, at det norske samfunnsklimaet er gjennområttent.

"Den folkliga opinionen har rört sig så kraftigt mot extremhögern att det numera är antirasismen som är det extrema", skrev han i en kommentar i Aftonbladet mens debatten om tiggerforbud var på sitt varmeste.

- Jeg tror svensker har et urettferdig negativt bilde av norsk innvandringspolitikk. Vårt bilde farges sikkert av det faktum at Frp sitter i den norske regjeringen, sier den profilerte svenske samfunnsdebattanten Malena Ernman til Aftenposten.
Selv om grafen viser at flere nordmenn er positive enn negative, kan Norge ta imot et stort antall flyktninger før man når et svensk nivå. Tilsvarende kan svenskene stramme inn, og likevel ta imot flere flyktninger enn Norge.
Misfornøyd med integreringen

Til tross for å ha sluppet inn mange ganger flere flyktninger de siste årene, er svenskene fortsatt mer positive enn nordmenn til innvandring generelt.

I Sverige mener mer enn seks av ti at innvandring i det store er et gode, men bare én av ti svensker mener integreringen i Sverige er god. Svenskene er tydelig misfornøyd med dagens integreringspolitikk - og de er mindre fornøyd enn nordmenn, viser undersøkelsen.

Bare én av ti svensker er fornøyde

Bare én av ti svensker sier integreringen av innvandrere fungerer godt. Hele seks av ti svensker sier rett ut at integreringen er ganske eller veldig dårlig.
- Resultatet bør fungere som en tankevekker for våre politikere. Det svenske folket gir strykkarakter til hvordan integreringen fungerer, sier David Ahlin, analysesjef ved Ipsos Sverige.
I Norge mener én av fire at integreringen fungerer godt, mens 37 prosent sier integreringen fungerer ganske eller meget dårlig.
Denne grafen viser hvor liten andel svensker som synes integreringen fungerer godt, og hvor mange som mener den fungerer dårlig. Ingen har svart at de mener integreringen fungerer meget godt. I grafen for Norge er andelen som mener at integreringen går bra nesten halvannen gang så stor som i Sverige.
Frp-velgere er mest skeptiske

Politisk er det ikke mye ros å få hverken for svenske eller norske myndigheter.

- I og med at dette er partipolitikk, vil en stor andel uansett si seg misfornøyd. Håndteringen av innvandringsfeltet har vært en balansering mellom streng og liberal, og man kan lett få kritikk fra begge kanter, sier Jan Paul Brekke i Ipsos/MMI.

Bare 12 prosent av de spurte nordmennene sier innvandring er direkte negativt for landet. Blant Frp-velgerne er tallet hele 45 prosent.

Integreringsminister Solveig Horne er uenig med nesten halvparten av velgerne sine.

- Jeg mener at det er bra for samfunnet. Vi ville ikke klart oss uten den innvandringen vi har. Den største delen av de vi har er arbeidsinnvandrere. Hadde vi ikke hatt den arbeidsinnvandringen, ville det vært vanskeligere å gjøre det som er viktig for landet. Men så har vi utfordringer som jeg tror vi skal være klare og ærlige på, sier Horne til Aftenposten.

Reinfeldts tale ga uventet rekyl

Problemene med integrasjon debatteres heftig i Sverige for tiden. Det begynte med tidligere statsminister Fredrik Reinfeldts tale i valgkampen i fjor, der han ba svenskene åpne sine hjerter for innvandrere.

Reaksjonene på talen ble ikke som Reinfeldt ønsket.

Den - og siden valgresultatet - ga i stedet støtet til en åpen debatt om innvandringens kortsiktige kostnader og om alt som svikter i det svenske mottaksapparatet:

Det er stor bolignød, det tar for lang tid å få folk i arbeid, og i forrige uke ble det annonsert at språkopplæringen står foran en radikal omlegging.

Svenskene har tatt imot flere ganger så mange asylsøkere som Norge de siste årene.
Denne grafen viser hvordan tallet på asylsøkere har vokst voldsomt i Sverige siden kurvene lå nesten likt i 1999.
Stor frykt for konflikter i samfunnet

Svært mange svensker - 77 prosent - er bekymret for økt fremmedfiendtlighet. Dette tolker forskerne i både Norge og Sverige som en frykt for større konflikter i samfunnet.

- Man skal være klar over at både venstresiden og ytre høyre fløy svarer ja på dette spørsmålet, men med helt ulik begrunnelse, påpeker Andrej Kokkonen, statsviter ved Göteborgs universitet.
- Venstresiden bekymrer seg for rasismen og nazismen, som har dype røtter i Sverige. Helt inntil starten av 2000-tallet hadde vi flere hundre organiserte nazister. Og rasismedebatten tar stor plass i svensk debatt. Dette er med på å forklare venstresidens uro, sier Kokkonen.
- Når det gjelder ytre høyre fløy, ligger det i deres retorikk at en miks av ulike kulturer skaper friksjon og konflikter og derfor er uønsket. Derfor sier også SD-velgere at de frykter fremmedfiendtlighet.
Grafen viser hvordan svenskene er merkbart mer bekymret.
Fakta om innvandring til Sverige, som svenskene ikke vil snakke om Sverige sliter med å ta imot den enorme asylstrømmen Nå vil flere blå partier bremse innvandringen til Sverige

Undersøkelsen tar for seg synspunkter rundt innvandring og integrering i Norge og Sverige.De to parallelle undersøkelsene er utført av Ipsos MMI i Norge (23.-28. februar) og Sverige (12.-23. februar).Det er gjort 1008 telefonintervjuer i Norge og 1106 intervjuer i Sverige.I grafene er tallene rundet opp, slik at det i enkelte tilfeller kan summeres til 99 eller 101

# data[].attributes.attachment_link.title
"Innvandring er positivt for Norge" Det mener de fleste av oss

# data[].attributes.attachment_link.description
Bare 12 prosent av nordmenn mener innvandring er dårlig for Norge. 54 prosent mener innvandring er et gode. 31 prosent har ikke noen formening. Det viser en ny undersøkelse utført av Ipsos/MMI på oppdrag fra Aftenposten og Dagens Nyheter. Ipsos/MMI har stilt de samme spørsmålene i Norge og Sverige.