# data[].attributes.body
Romaneilla on lakiin perustuva oikeus oman kielen ja kulttuurin ylläpitämiseen ja kehittämiseen.

# data[].attributes.attachment_caption
lipun sininen väri symboloi taivasta, hengellisyyttä, ikuisuutta ja vapautta. Vihreä väri symboloi luontoa, maata, hedelmällisyyttä ja ylipäätään elämän konkreettisia piirteitä. Punainen 16 puolaa sisältävä pyörä muistuttaa romanien alkuperästä, sillä sama chakra on myös intian lipussa

# data[].attributes.body
Eeli

# data[].attributes.body
Seksuaalivähemmistö: Ihmiset joiden seksuaalinen suuntautuminen on joku muu kuin heterous.

Sukupuolivähemmistö: Vähemmistö joka koostuu ulkoisten ja henkisten ominaisuuksien perusteella mies-naissukupuolesta poikkeavista ihmisistä. esimerkiksi transsukupuoliset ja muusukupuoliset

Luka Karhu

# data[].attributes.body
Suomessa asuu noin 10 000-15 000 saamelaista, mutta tarkkaa lukumäärää ei tiedetä.

# data[].attributes.body
Suomenruotsalaiset ovat Suomen syntyperäistä äidinkieleltään ruotsinkielistä väestöä.

https://folkloresuomifinland.fi/b/suomenruotsalaiset/

# data[].attributes.body
1100 luvulla ensimmäiset ruotsalaiset siirtyivät ahvenanmaalle. Ruotsalaisten maahanmuutosta tuli 1300 luvulla järjestäytyneempää. vuosisadan loppuun mennessä paikkakunnat oli ruottalaisten asuttamia. 1800 luvulla suomenruotsalaiset alkoivat korostaa identiteettiään

https://folkloresuomifinland.fi/b/suomenruotsalaiset/

# data[].attributes.headline
Romanit ovat pohjoisen Intian alueelta noin vuosien 400–1100 välillä lähtenyt kansa, joka on levittäytynyt eri puolille maapalloa. Kaakkois-Eurooppaan romanit tulivat 1300-luvulla. 1400-luvulla heitä alkoi siirtyä Länsi-Eurooppaan ja myöhemmin myös Suomeen.

# data[].attributes.subject
Romanit ovat pohjoisen Intian alueelta noin vuosien 400–1100 välillä lähtenyt kansa, joka on levittäytynyt eri puolille maapalloa. Kaakkois-Eurooppaan romanit tulivat 1300-luvulla. 1400-luvulla heitä alkoi siirtyä Länsi-Eurooppaan ja myöhemmin myös Suomeen.

# data[].attributes.body
vuonna 2022 oli noin 4323 homoperhettä

# data[].attributes.body
Saamelaisiin kohtaamat ongelmat ovat rasismi, vihapuhe ja syrjintä, jotka ilmenevät myös rakenteellisena.

# data[].attributes.body
Suomenruotsalaisia on Suomessa noin 290000 - 300000, joka on vähän yli 5% Suomen väestöstä. Suurin osa suomenruotsalaisista asuu rannikko alueilla. Suomenruotsalaisille syntyy myös keskimäärin enemmän lapsia kuin suomea puhuville perheille.

# data[].attributes.body
Vuonna 2024 Suomeen muutti 63 049 henkeä. Vuonna 2023 Suomessa oli maahanmuuttajia yhteensä 73 236.

Maahanmuuttajien määrä on kasvanut suomessa vuosien varrella.

Iivo Lumme

# data[].attributes.body
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kohtaamia haasteita ovat esim. syrjintä ja väkivalta. Näiden seurauksena voi ilmetä vähemmistöstressiä, joka lisää mielenterveysonglemien ja fyysisten sairauksien riskiä. Myös yhteiskunnallisten esteiden, kuten tilojen puutteiden takia seksuaalivähemmistöjen eläminen tasavertaisesti vaikeutuu.

Siiri Palmgren

# data[].attributes.body
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvilla ihmisillä on samat perusoikeudet kuin muillakin kansalaisilla. Suomen perustuslaki kieltää syrjinnän sukupuolen perusteella, ja yhdenvertaisuuslaki kieltää syrjinnän seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Lisäksi lainsäädäntö ja politiikka pyrkivät edistämään heidän oikeuksiaan, kuten itsemääräämisoikeutta ja oikeutta tunnustaa oman sukupuolensa jne. Vilma Tapola

# data[].attributes.body
Erityisesti perustuslaki ja kielilaki koskevat suomenruotsalaisia. Ne takaavat heille oikeuden käyttää molempia suomea sekä ruotsia viranomaisten kanssa ja takaa heille että he voivat saada asiakirjat kielellään. Keskeisiä lakeja on myös Ahvenanmaan itsehallintolaki ja esimerkki koulutuslainsäädännöstä.

Lähde: https://www.finlex.fi/fi/lainsaadanto/2003/423#chp_1__sec_2__heading

# data[].attributes.body
Romaneja on Suomessa noin 10 000.

# data[].attributes.body
Suomen perustuslakiin perustuu Saamelaisia koskeva lainsäädäntö Saamelaisten oikeuksista Suomessa. Tämän lain avulla Saamelaiset saavat oikeuden ylläpitää ja kehittää omaa kieltään sekä kulttuuriaan. Saamen kielelle on säädetty kielilaki. Saamelaisilla on oikeus käyttää omaa kieltään sekä saada palveluja omalla kielellään saamelaisalueilla sekä myös sen ulkopuolella tietyin rajoituksin. Saamenlait ovat aikalailla samanalaisia kuin Suomalaisten.

# data[].attributes.body
Ortodoksit ovat kristittyjä, jotka kuuluvat ortodoksiseen kirkkoon, joka on yksi kristinuskon kolmesta pääsuuntauksesta. Sana "ortoddoksinen" tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa "oikein ylistävää" tai "oikeaoppista".

Juutalaisuus on monoteistinen uskonto eli juutalaiset uskovat yhteen Jumalaan. Juutalaiset pitävät itseään Jumalan valittuna kansana, jonka historiassa näkyy Jumalan johdatus

Eeti Pennanen

# data[].attributes.body
Romanit tulivat Suomeen Ruotsin ja Baltainmaiden kautta, myös osa Venäjältä 1500-luvulla.

Ruotsi-Suomen hallitsijat suhtautuivat Romaneihin kielteisesti, ja kielsi heiltä terveydenhoidon ja kirkolliset toimitukset. Hallitus myös pisti voimaan hirttolain, joka sallitsi kaikki ketkä tapasivat Romaneita tappavaan heidät.

Venäjän vallan aikana 1800-luvulla tavoitteena oli Romanien sopeuttaminen. Romaneiden ja pääväestön kanssakäynti ruohonjuuritasolla liittyi kaupankäyntiin.

Yleinen mielipide pyrki 1900-luvun alussa sulauttamaan romanit valtaväestöön. Tämä tapahtui mm. ottamalla romanilapsia yhteiskunnan huostaan ja sijoittamalla heidät lasten koteihin. 1900-luvun puoleen väliin saakka tavoitteena oli Romanien sulauttaminen pääväestöön.

# data[].attributes.body
Maahanmuuttajien lait on tarkoitettu edistämään maahanmmuuttajien kotiutumista. Esimerkiksi on olemassa maahantulo-, oleskelu-, työnteko-, kotiutuminen- ja kansalaisuuslakeja.

Esimerkiksi kansalaisuuslaissa säädetään mitä edellyksiä henkilö saa, säilyttää ja menettää suomen kansalaisuuden. Ulkomaalaislait taas on soveltamisalaltaan laajin maahanmuuttoon liittyvä laki. Sitä sovelletaan ulkomaalaisen maahantuloon, maastalähtöön sekä oleskeluun ja työntekoon suomessa.

# data[].attributes.body
- He saattavat kohdata haasteita, jos suomalaisten ruotsin kielen taito ovat puutteellista, tai jos ruotsinkieliset eivät osaa riittävästi suomea, jolloin kommunikaatio vaikeutuu.

- Jotkut suomenruotsalaiset häpeävät omaa kieltään, eikä he uskalla puhua omalla äidinkielellään julkisesti.

- He kokevat uhkailua, syrjintää ja eristäytymistä.

- Ruotsin kielen asema on heikko.

# data[].attributes.body
1637-luvulla ruotsin kuningaskunnalla oli laki, missä sai hirttää romaneita tai romani tapojen harrastajia.

# data[].attributes.body
Maahanmuuttajia kohtaan tulee usein vihaa ja rasismia. Myös jollain maahanmuuttajilla on vaikeuksia saada töitä Suomesta.

# data[].attributes.body
Suomen venäläisiksi kutsutaan henkilöitä, jotka asuvat Suomessa, mutta heillä on venäläistä syntyperää tai venäläiset juuret.

# data[].attributes.body
Näkövammaisia on suomessa noin 55 000 ihmistä ja kuulovammaisia noin 800 000 ja kuurosokeita noin 800.

# data[].attributes.body
Maahanmuuttajat on ihmisiä jotka muuttavat pois kotimaasta toiseen maahan esimerkiksi sodan takia tai vainon takia.

Onni Auvinen

# data[].attributes.body
Ensimmäiset suuret väestönsiirtymiset Suomen alueelle tapahtuivat 1905 Viipurissa ja 1920-luvulla Terijoella. Lisäksi toisen maailmansodan seurauksena Suomeen siirtyi suuri joukko inkeriläisiä ja monien muiden maiden kansalaisia.

# data[].attributes.body
Romanien kohtaamia haasteita on esim. syrjintä ja ihmiset ajattelee, että kaikki romanit varastavat vaikka tämä ei ole totta.

# data[].attributes.headline
Uskonnollisten vähemmistöjen lukumäärä suomessa ( Ortodoksit) ja  (Juutalaiset)

# data[].attributes.subject
Uskonnollisten vähemmistöjen lukumäärä suomessa ( Ortodoksit) ja  (Juutalaiset)

# data[].attributes.body
Ortodokseja on suomessa noin 55 957 tuhatta. Helsingissä asuu tällä hetkellä eniten ortodokseja eli noin 21 838 tuhatta. Ortodokseja on suomessa noin 1% suomen väestöstä.

Juutalaisia on Suomessa noin 1100. Heistä suurin osa kuuluu Helsingin juutalaiseen seurakuntaan, jolla on oma päiväkoti, koulu ja vanhainkoti. Juutalaiset ovat todella pieni vähemmistö ja ovat olleet vaarana kadota.

# data[].attributes.body
Suomessa asuu noin 100 000 Suomen venäläistä.

# data[].attributes.attachment_caption
Kuvassa kiusataan hänen uskonnonsa takia

# data[].attributes.headline
Uskonnollisen vähämmistön kohtaavat haasteet (Ortodoksit ja Juutalaiset)

# data[].attributes.subject
Uskonnollisen vähämmistön kohtaavat haasteet (Ortodoksit ja Juutalaiset)

# data[].attributes.body
Ortodoksit ja juutalaiset voivat joutua kiusaamisen uhreiksi heidän uskonnonsa takia. Gazan sodan takia juutalaiset ovat kokeneet kiusaamista.

Heille voidaan huudella, uhkailla ja pahoinpidellä sanoilla ja teoilla vain heidän uskontonsa takia. Ja tätä kiusaamista voi tapahtua missä vain. Koulussa, julkisilla paikoilla tai vaikka sairaalassa.

# data[].attributes.body
Saamelaisten historia suomessa alkoi jo jääkauden jälkeen, mutta nykyiset saamelaiset ovat kehittyneet myöhemmin suomeen asettuneista ja suomen kieleen vaihtaneista ryhmistä. Keskeisimpiä asioita niillä on ollut mm kerailystä siirtyminen poronhoitoon.

# data[].attributes.body
Liikuntavammaisille on erillisiä lakeja, jotka tukee heidän osallistumistaan ja yhdenvertaisuutta yhteiskunnassa. Lakien kautta järjestetään palveluita, kuten liikkumisen tukea, joilla pyritään mahdollistamaan vammaisten ihmisten tavanomainen elämä. Näitä lakeja ovat vammaispalvelulaki ja YK:n vammaissopimus.

Tuukka Väyrynen

# data[].attributes.body
Aistivammaisia ei huomioitu paljoa ennen 1940-lukua. Vuonna 1946 tuli voimaan invalidihuoltolaki joka antoi velvolisuuden kunnille vastuun vammaisten ihmisten avustamiselle. Vuonna 1958 erityishuoltolaki suuntasi aistivammaisten palvelut suuriin keskuslaitoksiin. Nykyään vammaisia hoidetaan huolellisesti laitoksissa ja heille järjestetään erilaisia tapahtumia.

Ilmari Airas, Aatos Hänninen

# data[].attributes.headline
Ortodokseja ja juutalaisia koskevat lait

# data[].attributes.subject
Ortodokseja ja juutalaisia koskevat lait

# data[].attributes.body
Ortodokseja koskevat lait ovat ne lait, jotka Suomen ortodoksinen kirkko on itse säätänyt, sekä ne yleiset lainsäädännöt, jotka koskevat uskonnollisia yhdyskuntia Suomessa, kuten uskonnonvapautta, yhdenvertaisuutta ja kirkon asemaa. Yleiset lait takaavat kaikkien uskontokuntien jäsenten vapauden harjoittaa uskontoaan, ja kirkon sisäiset säännöt ohjaavat sen toimintaa ja jäsenten elämää.

Juutalaisten lakeja kutsutaan halakhaksi, eli juutalaiseksi lainkäytännöksi, joka perustuu Tooraan ja rabbinisiin perinteisiin, ja se kattaa monia elämänalueita, kuten ruokasäännöt (kosher), sapatin vieton ja uskonnolliset käytännöt. Juutalainen laki on henkilökohtaista ja uskonnollista, eikä se ole sama asia kuin valtiolliset lait, vaikka niissä voi olla päällekkäisyyksi

# data[].attributes.body
Liikunta vammaisten haasteita:

1. Fyysiset esteet

2. Rajoitettu pääsy palveluihin

3. Taloudelliset esteet

4. Sosiaaliset ja asenteelliset haasteet

5. Räätälöityjen ohjelmien puute

6. Tietoisuuden puute

7. Turvallisuusnäkökohdat

Maisa Vaahtera

# data[].attributes.body
Liikuntavaimmaisuus tarkoittaa sitä, ettei pysty käyttämään kunnolla käsiä tai jalkojaan. Liikuntavaimmaiset ei pysty kunnolla kävelemään tai tekemään töitä käsillä.

Liikuntavammaisuus voi olla synnynnäinen tai jostain onnettomuudesta johtuva. Liikuntavammoja on erillaisia. On lieviä vammoja jotka ei tarvitse paljon hoitoa on myös vaikeita vammoje, ettei pysty edes liikkumaan.

Aava Vahtera

# data[].attributes.body
Saamelaiset ovat Suomen alkuperäiskansalaisia. Heillä on oma kieli, kulttuuri ja elämäntapa. Saamelaisia asuu Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosissa. Saamelaisten kielessä on monta eri murretta ja heidän kieli kuuluu uralilaiseen kielikuntaan. Saamelaisilla on myös omat elinkeinot ja kulttuuriperintö.

# data[].attributes.body
aistivammaisia koskeva keskeinem laki on uusi vammaispalvelulaki 1.1.2025. tämä laki turvaa vammaisten henkilöiden, myös aistivammaisten yhdenvertaisuutta, osallisuutta ja itsenäistä elämää tarjoamalla heille yksilöllisiä ja tarvittavia sosiaalipalveluita.

# data[].attributes.body
Ortodoksisuus tuli Suomeen idästä. Piispanistuin perustettiin Kiovaan 990-luvulla, jokna jälkeen ortodoksinen kristillisyys alkoi levitä Suomessa. 1100-luvulla alettiin rakentaa kirkkoja. Kirkollinen hallinto, oli ensin osa Pietarin hiippakuntaa, mutta vuonna 1892 perustettiin itsenäinen Suomen ja viipurin arkkipiispanistuin.

Suomessa ei ollut juutalaisia ruotsin vallan aikana. Ruotsi sääti vuonna 1806 lain, joka esti juutalaisten maahanmuuton. Laki oli Ruotsilla käytössä ain kolme juotta, mutta Suomessa se pysyi voimassa koko autonomian ajan. Suomessa saatiin valmiiksi ensimmäinen Toora-käärö vuonna 1872.

Sisu.

# data[].attributes.body
Aistivammainen on henkilö, jonka jonkin aistin toiminta on heikentynyt tai estynyt kokonaan. Aistivammoja voivat olla esimerkiksi näkö- tai kuulovamma, tuntoaistin häiriö, hajuaistin puuttuminen tai makuaistin katoaminen. Vamma voi olla mukana syntymästä asti tai ilmaantua myöhemmin elämän aikana esimerkiksi sairauden, tapaturman tai ikääntymisen seurauksena.

Näkövammainen henkilö voi olla heikkonäköinen tai kokonaan sokeita. Näkövammaiseksi voidaan määritellä henkilö, kun hänen paremman silmän laseilla korjattu näkötarkkuus on heikompi kuin 0,3 tai näkö on jostain muusta syystä vastaavalla tavalla heikentynyt. Täydellinen sokeus on kuitenkin harvinaista.

Kuulovamaiseksi voidaan määritellä henkilö, jolla on jonkinasteinen tai -laatuinen kuulonalentuma, lievästä huonokuuloisuudesta täydelliseen kuurouteen. Kuulovamma voi johtua esimerkiksi onnettomuudesta, sairaudesta, perimästä tai voimakkaalle äänelle altistumisesta. Kuulovamman vakavuutta mitataan desibilien (dB) perusteella, esimerkiksi lievä kuulovamma on yli 20 dB ja vähemmän kuin 40 dB.

Tuntoaistin vaurio tarkoittaa henkilön hermoston häiriötä tai vaurioitumista. Vaurio johtaaa siihen, että aivot eivät vastaanota tai käsittele tuntoaistimuksia normaalilla tavalla. Tuntoaistin vaurio voi ilmetä tuntoherkkyyden muutoksena, esimerkiksi yli- ja alireagointina kosketukseen, paineeseen, lämpötilaan tai kipuun.

Hajuaistin puutetta kutsutaan anosmiaksi. Se tarkoittaa kyvyttömyyttä haistaa lainkaa hajuja, ja tila voi olla joko väliaikainen tai pysyvä. Hajuaistin puutetta kokeva henkilö voidaan määritellä, että henkilö ei pysty haistamaan mitään tai hänen hajuaistinsa on merkittävästi heikentynyt.

Makuaistin puute (anakeusia tai agueusia) tarkoittaa täydellistä makuaistin menettämistä, mikä tarkoittaa sitä, että henkilö ei tunne minkäänlaisia makuja. Makuaistin puute voi olla tilapäinen tai pysyvä, ja sen voi aiheuttaa esimerkiksi sairaus.

Lähteitä: https://fi.wikipedia.org/wiki/Aistivamma

https://peda.net/yksityiskoulut/portaanpaa/koulutukset/ryk/ed/anjk:file/download/8aa5fe9b8f2b00375b8a1d2a70708d7a911ba1ed/AISTIVAMMAT_kuulo%20ja%20n%C3%A4k%C3%B6vamma.ppt

https://www.luchyvinvointi.fi/aisti-ja-liikuntavammat/

https://www.tukiliitto.fi/diagnoosit/🤬-congenital-insensitivity-to-pain-with-anhidrosis/

# data[].attributes.body
Aistivammat tuovat mukanaan monenlaisia haasteita elämänsä aikana, etenkin arjessa. Näkövammaiset kokevat vaikeuksia liikkumisen, itsenäisen asioinnin ja tiedonsaannin kanssa, sillä suuri osa maailmasta on rakennettu näköaistin varaan. Kuulovammaisille vuorovaikutus ja tiedon saanti voivat olla hankalia, etenkin meluisissa ympäristöissä tai puheeseen perustuvassa viestinnässä. Tuntoaistin vauriot, kuten parestesia, vaikeuttavat esineiden tunnistamista, turvallista liikkumista ja kivun havaitsemista, mikä voi lisätä tapaturmariskiä. Hajuaistin puute eli anosmia estää vaarojen, kuten kaasuvuotojen tai pilaantuneen ruoan, tunnistamisen. Makuaistin puute eli ageusia puolestaan vähentää ruoan nautintoa ja voi johtaa ravitsemuksellisiin ongelmiin.

Haasteet, joita voivat kohdata ketä vain aistivammainen ovat, esimerkiksi syrjinnän tai kiusaamisen kohtaaminen vammansa seurauksena. Myös vaaratilanteet ovat yleisiä puuttuvan aistin kanssa, esimerkiski pilantuneen ruoan syönti hajuaistin puutteen seurauksesta.

Lähteet: https://fi.wikipedia.org/wiki/Aistivamma

https://www.terveyskirjasto.fi/pla00019

https://bulletin.nmi.fi/wp-content/uploads/2022/05/Bulletin_E_2022_33-49.pdf

https://www.nakovammaistenliitto.fi/fi/nakovammaisuus

https://www.kuuloliitto.fi/wp-content/uploads/2017/01/Kuulovammainen-vuorovaikutuksessa-opas.pdf

https://ellinkauppa.fi/oppimista-haittaavia-tuntoaistin-hairioita-voidaan-helpottaa/

# data[].attributes.body
1. Mitä tarkoitetaan aistivammaisella henkilöllä?

- Aistivammaisella tarkoitetaan henkilä, jonka jonkin aistin toiminta on heikentynyt tai estynyt kokonaan. Esimerkiksi näkö- tai kuulovamma, tuntoaistin häiriö, hajuaistin puuttuminen tai makuaistin katoaminen.

2. Minkä lain on tarkoitus turvata aistivammaisten yhdenvertaisuus ja itsenäinen elämä vuoden 2025 alusta?

- Vammaispalvelulaki, joka otetiin käyttöön 1.1.2025.

# data[].attributes.body
Liikuntavammaisia on ollut Suomessa aina ja tulee aina olemaan. Liikuntavammaisten entistä elämää varmasti paransi heille säädetyt ja heitä auttavat lait ja oikeudet.

Tuukka

# data[].attributes.body
1894 Suomeen astui laki, joka kielsi miesten sekä naisten homoseksuaaliset teot. Vuonna 1967 perustettiin Suomeen ensimmäinen seksuaalivähemmistöjä koskeva yhdistys, joka lakkautettiin seuraavana vuonna. 1970-luvun alussa rikoslaista poistettiin homoseksuaalisten tekojen kriminalisointi. 1974 perustettiin seksuaalista tasavertaisuutta koskeva yhdistys eli Seta. Seitsemän vuotta myöhemmin lääkintöhallitus poisti tautiluokituksessta kohdan, jossa homoseksuaalisuus luokiteltiin sairaudeksi. Vuonna 2000 voimaan tuli uusi perustuslaki, joka koski yhdenvertaisuutta ja syrjintäkieltoa lain edessä. Kaksi vuotta myöhemmin voimaan tuli laki, joka salli samaa sukupuolta koskevat parisuhteet rekisteröitäväksi. Samana vuonna eduskunta hyväksyi translain, joka astui voimaan seuraavana vuonna. 2017 voimaan tuli uusi avioliittolaki, joka salli samaa sukupuolta koskevat avioliitot. Vuonna 2023 translakia uudistettiin, jossa sukupuolen ilmoittamiseen riittää vain kirjallinen hakemus, eikä siihen tarvitse lääketieteellistä arviota.

https://seta.fi/ihmisoikeudet/sateenkaarihistoria-suomessa/

https://sateenkaarihistoria.fi/aikajana/

https://yle.fi/a/74-20000277

# data[].attributes.body
Suomen venäläisillä on haasteita sopeutua Suomeen heikon kielitaidon vuoksi, koska suomen kieli on osoittautunut esteeksi esimerkiksi koulutuksen kannalta.

# data[].attributes.body
Suomen venäläisten historia Suomessa alkaa jo autonomian ajasta, jolloin Suomi oli Venäjän keisarikunnan osa, ja jatkuu nykypäivään, jossa venäläiset muodostavat Suomessa erityisen vähemmistön, johon kuuluu eri ryhmiä, esimerkiksi inkeriläiset ja nykyiset maahanmuuttajat.

Suomen itsenäistymisen jälkeen venäläisten muutto Suomeen lisääntyi.

Nykyään Suomessa asuu noin 72 000 venäjänkielistä henkilöä, jotka muodostavat suurimman vieraskielisen vähemmistön maassa. Tähän monimuotoiseen ryhmään kuuluu Venäjän kansalaisia, kaksoiskansalaisia sekä suomalaisuuden saaneita henkilöitä. Kotoutuminen on sujunut hyvin joissain ryhmissä, esimerkiksi Venäjältä avioituneiden naisten kohdalla, mutta se on myös suuri haaste.

# data[].attributes.body
Suomessa liikuntavammaisten määrää on vaikea arvioida, koska niitä ei ole erikseen tilastoitu. Määrää on vaikea arvioida myös sen takia, koska liikuntavammainen on terminä kattaa hyvin paljon erilaisia liikuntakyvyn heikentymisiä yms.

Emilia

# data[].attributes.body
Suomessa säädetään lakeja, jotka koskevat yleisesti maahanmuuttoa, kansalaisuutta ja turvallisuutta. Nämä lait eivät ole erityisesti venäläisiin kohdistuvia, vaan ne kattavat kaikki Suomessa asuvat.

# data[].attributes.body
Venäjältä ei pysty matkustamaan suoraan Suomeen joten he joutuvat matkustamaan jonkun muun maan kautta jolla on rajat auki venäjän kanssa kuten Ajerbajan tai liettua.