# data[].attributes.body
10. klasse. Treng betre og til dels vegleiing på ein anna måte (ikkje brosjyre og dagens form for yrkeslabyrint).
Informasjon og vegleiing frå t.d opplæringskontor/vgs og fagopplæringskontoret.
Ungdomskuletrinnet bør bruka faget"Yrkesval" på ein føremåltenleg måte.

Fagopplæringskontoret bør vera rigga for fleksibilitet - når det gjeld nærhet/tilgjengelig

Betre forvaltningsspråk - tydelig og enkelt språk, særleg på nettsida.

Gjera elevane i stand til å søkje seg læreplass etter endt VG2.

God informasjon til elevane om ansvar for å søkje læreplass.
Ansvar for dette: Skule/fagopplæring.
Overgang frå skule til lærepass krev eit godt samarbeid med partane - samfunnskontrakt.

# data[].attributes.body
Elev i 10. klasse må få god informasjon om hvilke valgmuligheter han/hun har, spesielt alle mulighetene som finnes innenfor de ulike yrkesfagene. Nok informasjon til at eleven tar et bevisst valg. F.eks. ha en yrkesfaguke der elevene får bli kjent med de ulike fagene.  Styrke rådgiveropplæringen for elevene og deres foresatte. Ikke tvinge elevene til å søke videregående opplæring dersom de ikke er motivert for skole. Vurdere en ordning med et mellomår, reklamere mer for 0+4-modellen, eventuelt praksisbrevordningen?
Sørge for at vi får nok søkere til yrkesfag, f.eks. gjennom læreplassgaranti.
Elever i VG1 må få YFF i bedrifter som faktisk tar inn lærlinger. God rettleiing om kryssløp/omvalg og mulighet for å tegne lærekontrakt 1+3 hvis påbegynt VG1 ikke er det rette valget. Informasjon om lærekandidatordningen.
Lærere på VG1 må ha oppdatert kunnskap om arbeidslivet, de må bruke hospiteringsordningene som finnes.Mangler en kunnskapsdeling mellom bedriftene som gir opplæring i faget og skolene som gir opplæringen på Vg1 og Vg2. Mulig med noe oppfølging av lærlingene i bedrift? Mulig med mer bransjekontakt, kanskje i regi av yrkesfagkoordinatorene? Kanskje en på hver skole? Hva med bransjekontakt? Skolene må ha moderne utstyr.

Elever på Vg2: Viktig å informere om konsekvensene ved IV i fag. Fordelen med å ta opp fagene før oppstart i lære: kunnskapen er "ferskere" og mindre belastning på krevende år i lære. Overgangen: alle elever som ikke får læreplass møter opp på skolen første skoledag etter ferien. Skolen vil få oversikt over alle elevene fra deres skole som ikke har fått læreplass. Her må det settes igang læreplasskurs f.eks. modul 1 og modul 2 fra Udir. Skolene kan da ikke fraskrive seg ansvaret for elevenes 4-årige løp. Læreplassgaranti: sikre at alle elever som møter kriteriene får læreplass. Dette ansvarliggjør bedriftene i å ta inn lærlinger. Engasjerte parter.

# data[].attributes.body
Informasjon ut til elever og foreldre fra 9. klasse. Dette kan gjøres ved å arrangere samlinger og messer hvor man kan snakke med skolene og bedriftene som er innenfor samme programområde.
Ansatte på oppl.avd. kan jobbe i programområder, hvor noen fra alle seksjonene er med. Og har da fagspesifikke møter med de som jobber med samme oppg. (eks. endringer i opplæringsloven). Eksempel: Noen fra skoleseksjon/rådgivere og noen fra fagopplæring -> slik at man får helhetlig fra videregående og til de er ferdig i lære.

APP for eleven kan ha hele videregående opplæring. Det vil gi mulighet for å se alt informasjon om hva som er mulig å velge og hvor man for hjelp. Teknologi er i større grad enn noen sinne del av hverdagen og vi må hente oss inn og bruke muligheten vi har.
Det måte å jobbe på med å lage  informasjon vil skape behov for ansatte å jobbe sammen om dette og kunne se hele løpet selv til en hver tid.
Gjøre dette visuelt tilgjengelig.(elev kan fra første øyeblikk se alt som vil komme i opplæringsprosessen(fra ta test til hva du vil bli-> søke på VG1-> Finne lærebedrift-> hva er en fagprøve->melde seg opp til prøve-> få vitnemål)

# data[].attributes.body
Lærerne må ha bedre yrkeskompetanse. De må få økt kunnskap om yrkesfag og generelle ting om hvordan det er å være lærling.
Det bør være ett kurs som lærere må ta som er yrkesrelevant til faget de underviser i. Der skal de få vite om viktige ting for lærlinger og prosessen i læretiden.
Informasjonsmøter på skoler hvor både lærlinger, bedrifter og andre fra eks fagopplæring er tilstede.
Tilstellinger som yrkeslabyrinten må være mer interessante  ved f.eks at de gjør noe praktisk som er gøy.

YFF
Bør bli bedre bredde innen fag som som tar inn YFF elevere istede for bare f.eks bare salgsfaget. Elever opplever at de får for få alternativ å velge mellom, og dette kan skape fare for at de tenker det er få muligheter i å få læreplass i sitt ønsket fag.

# data[].attributes.body
*Godt informert ungdom, gir gode føresetnader for rette utdanningsval. Det same gjeld godt informerte føresette (gjeld i alle ledd, altså 10.kl, vg1 og vg2)
Godt informert er å ha: -kunnskap om yrker og karriereval etter vgs (for mange er dette viktig, mange ungdomar ser langt fram i dag)
-kunnskap om arbeidsmarknad lokalt og regionalt
-vere trygga på å kunne ta eigne utdanningsval
-"opne opp" vg1-vegen. Syte for at eleven veit om alle dei ulike retningane ein kan ta på vg2, slik at det ikkje blir "skulen sin standard-løysning" som blir valgt. Det bidrar til betre spredning i fag og dimensjonering gir seg meir sjølv.
-trygge ungdomen på at interessefelt kan vere suksessfaktor i utdanningsval (men ikkje alltid).

Fylkeskommunen må dimensjonere utdanningstilbod slik at ein tilstrebe å ha mest mogleg balanse i arbeidsmarknaden sine behov, eleven sine ynskjer og val. Det må i tillegg vere lagt opp slik at ungdom i distrikta har mest mogleg jamstilte tilbod, og soleis kan velga utdanningsval som samsvarer med deira planar.
Utvalgte fag
Ein annan dimmensjon i dette er at fylkeskommunen må ha med i planane at ein over tid ikkje dimensjonerer heilt vekk utdanningstilbod, spesielt i utvalgte fag, som er svært vanskelig å få "restarta" seinare. Grunnen til det er mellom anna at i eit større perspektiv (regionalt og nasjonalt) har fylkeskommunen også ansvar for å behalda yrkeskompetanse/fagmiljø i mindre fag. Dette har med behov i lokalsamfunn å gjere, Det har også mykje å seia for kulturarven vår. Ungdom som viser interesse i så måte, bør bli sett og få rettleiing / tilrettelegging. Det vil gagna eleven og samfunnet.

Arbeidslivskontakt.
I framtidig rettleiingsteam, kan ei av oppgåvene vere å bidra til arbeidslivskontakt mellom elevar i 10.kl, vg1 og vg2., stø opp under prosjektet med YFK.

*Teamarbeid: Samlokalisering og samhandling mellom dei som har ansvar for opplæring i bedrift, og PPT/OT m.m. Lavare terskel for samarbeid. Lavare terskel for å bidra til meir samla kompetanse. Erfaringskompetanse av kvarandre.

*Jobba strategisk, målretta og til rett tid.
Erfaringsmessig veit me at me altfor ofte er "for seint ute". Me har mykje å tene på å innføre aksjonsplanar, årsplanar. Og fylgjeleg då også kvartalsrapportering, for å sikre at ein er der ein skal vere, og for eventuelt gjere justeringar. Tilsvarande for å kunne vurdere justerte og/eller  endring i målsetjing.

# data[].attributes.body
Ansvar for at elever i 10 klasse velger rett er avhengig av kunnskap om verden der ute. Altså en rådgiver som kjenner arbeidsmarkedets behov og gjerne lokale bedrifter. Valg som venner og famille har gjort tidligere. Hva mener "mamma" jeg skal velge.  Næringslivet må kjenne sin besøkelsestid i forhold til fremtidig rekruttering av medarbeidere. Bransjens utfordring er å se inn i fremtiden om hva fremtiden vil kreve av fremtidig arbeidskraft. Overgang mellom alle nivåer i videregående opplæring er kritiske for at ungdommen skal kunne gjøre gode individuelle valg for egen fremtidig yrkeskarriere. Feilvalg er ikke nødvendigvis ødeleggende for karrieren da ordninger med omvalg er gode.

# data[].attributes.headline
Hallaien fra Kristine, Anne Sara og Ketdao!

# data[].attributes.subject
Hallaien fra Kristine, Anne Sara og Ketdao!

# data[].attributes.body
10. klasse: Betre samarbeid og kontakt med kommunalt nivå og rådgjevarar i grunnskule. Elevar i 10. klasse må få betre informasjon om moglegheitene i vidaregåande utdanning. Ikkje berre informasjon til foreldre, men også informasjon til elevane.

Mellom vg1 og vg2: Få utnytta "vifta" på val av fag mellom vg1 og vg2. Ikkje sette begrensningar i innsøkinga til vg2 frå vg1. Dermed kan vi kanskje få spreidd elevane på fleire fag allerede på vg2.

Vg2: Meir informasjon til elevane om variasjonar/svingingar i arbeidsmarknaden/bransjen. Betre informasjon om kva som forventast av elevane på vg2 når dei skal søke læreplass.

# data[].attributes.body
10. klasse: Krever mest systemressurser og mindre menneskelige ressurser. Fylkeskommunen kan sikre kvalitet i eksisterende møtepunkt med 10. klassingen. Bruke dei som allerede er i kontakt, eks ungdomskole, vgs, bedrifter

Vg1: Tidlig ansvarleggjere eleven.  Meir og betre rådgjeving - krev nærheit. Av kven? Kan skulane ta eit større ansvar?
Styrke skulen sitt synspunkt på å vera ein del av heile opplæringsløpet.

Vg2: Planlegge og legge til rette for overgangen. Spesielt dimensjonering og tal på lærebedrifter.

Årshjul med oversikt over planlegging av formdiling og Vg3 i skule