# data[].attributes.headline
Kuidas on omavahel seotud kivisüsi ja sõnajalgtaimed?

# data[].attributes.subject
Kuidas on omavahel seotud kivisüsi ja sõnajalgtaimed?

# data[].attributes.body
300 mln aastat tagasi kui kliima oli veel niiske ja soe, siis kasvasid mõned sõnajalgtaimed suureks nagu puud. Kui kliima hakkas jahenema ja kuivenema, surid taimed väja ja kukkusid savi ja muda sisse. Ajapikku moodustusid mahakukkunud puudest kivisüsi. Sellist ajastut nimetatakse karboniks ehk kivisöeajastuks.

# data[].attributes.body
Lehed on spiraali keerdunud, suured ja lõhestunud lehed, Eesti omadel on vars maa sees ning vaid lehed on maapinnal, elab mitukümmend aastat,eosed valmivad roheliste lehtede alumisel poolel paiknevates erilistes pesakestes (eoslates). Varjukas ja niiska kasvukoht, troopilistel maadel.
-Laanesõnajala eosed arenevad erilistel väiksematel lehtedel. See on Eesti üks kaunemaid ja suurimaid sõnajalgu.

# data[].attributes.body
Lülilised ja seest õõnsad varred, ümber varre paiknevad ringidena peenikesed oksad, varre tipus areneb eospesa ja seal kui ka rohelistes okstes toimub fotosünttes.
-Metsosi koosneb ainult peenikestest vartest (s.t tal pole lehti). Eelistab varjukamaid kasvukohti.

# data[].attributes.body
Mitmeaastased, madalad, igihaljad. Eosed arenevad varre tipus, eospesades. Niiskes ja varjulises kohas
-Karukold on katsudes pehme ning tema iga lehe tipus on värvuseta karavake. Eospesad asuvad lehtedeta varreosa tipus.

# data[].attributes.body
Vajavad suguliseks paljunemiseks vett.
Paljunevad ja levivad eostega.

# data[].attributes.headline
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.subject
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.body
Neil on juhtkude, mille abil nad vett ja toitaineid saab edasi juhtida kasvamiseks.
Neil on puitunud kestaga rakud, mille abil ta püsib.
Samuti on neil juured, varred ja lehed.