# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi är nu på den 5:e lektionen och har kommit en bit in i boken som vi läser gemensamt i klassen. Under den förra lektionen så läste jag högt för eleverna och efteråt så diskuterades det vi nu hade läst.

För att få lite variation i läsningen och undervisningen så läser jag ibland högt för eleverna, ibland läser de själva och ibland läser de i grupp där de läser ett par meningar var innan det är dags att byta. Dels ger detta som sagt en variation men det gör det också lättare för eleverna att hålla sig på samma ställe i boken.

Under den här lektionen är tanken att eleverna ska få läsa i grupper och då turas om att läsa. Det här ger också mig som lärare tillfälle att gå runt och lyssna på deras läsning och hur den utvecklas. Det finns flera elever i klassen som har svenska som andraspråk och som har kommit olika långt i språket. Vissa lektioner följer dessa elever med SVA-läraren för att bearbeta texten tillsammans så att de hänger med. Just denna lektionen är dock alla elever kvar i klassrummet och det är viktigt att ha de olika läsnivåerna i åtanke när jag delar in eleverna i grupper. Visst är det bra att blanda runt lite så att det blir lite olika nivåer i grupperna, men det är också viktigt att inte någon elev känner sig hämmad för att denne inte kan läsa lika bra som dem andra.

I skolans värld möter eleverna på komplexa termer, begrepp och formuleringar. Termer som eleverna inte nödvändigtvis använder sig av i det vardagliga språket. Ett viktigt inslag således, blir att packa upp och bearbeta dessa ord och begrepp, däribland vid textsamtal (Liberg, Geijerstam & Folkeryd 2010, s.57).

Med stigande skolålder blir texterna i de olika ämnena mer informationstäta och mer ämnesspecifika. Elever som använder sig av de mest frekventa orden i det svenska språket men som har luckor i de ämnesspecifika delarna får det svårt vid exempelvis bokdiskussioner men även vid högläsning, då det är viktigt att kunna koppla det som läses och "gå utanför raderna". Flerspråkiga elever tillhör oftast denna grupp (Liberg, Geijerstam & Folkeryd 2010, s.63).

För att läsningen och samtalen ska bli mer intressanta för eleven, behöver eleven vara förberedd och ha en bättre förkunskap samt byggt upp en bättre förförståelse. Genom en god förkunskap kan eleven gå in i textens innehåll på ett mer fördjupat sätt och skapa sig bilder i huvudet. Detta gäller starka som svaga läsare (Liberg, Geijerstam & Folkeryd 2010, s.63)

När klassen har läst 2 kapitel så diskuterar vi det de läst några minuter. Med tanke på att det finns elever i klassen som har erfarenhet av det boken handlar om, att vara på flykt och att sakna någon familjemedlem så är det lätt att diskussionerna blir känslosamma och hetsiga. Det är givetvis viktigt att alla får komma till tals men jag kan som lärare också välja lite åt vilket håll diskussionen ska styras och när det börjar bli dags att runda av. Lektionen avslutas med att eleverna får rita en bild som hör ihop med dem två kapitel som blivit lästa under lektionen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi är nu på den 5:e lektionen och har kommit en bit in i boken som vi läser gemensamt i klassen. Under den förra lektionen så läste jag högt för eleverna och efteråt så diskuterades det vi nu hade läst.

# data[].attributes.body
Här lägger vi upp diverse uppgifter genom kursen SV1045

# data[].attributes.body
Ladda ner och tryck igång bildspel.

# data[].attributes.body
Ord och begrepp