# data[].attributes.body
Andet gruppearbejde, referent Peter Hobel

Lise Ludvigsen – vejleder på Middelfart Gymnasium

Fortalte, at Virksomhedsøkonomernes udgave af Ellens model er god, fordi de sætter kursusdidaktikken i midten. Det er vigtigt, at se og forstå de fire hjørner i lyset af kursusdidaktikken og den didaktiske fordobling.

I forlængelse af, hvad Lise fortalte, kom der en længere diskussion om teopæd-opgaven. Der er behov for, at kursuslederne etablerer netværk på skolerne, der kan støtte kandidaterne fra opgaverne bliver meldt ud, til at den er skrevet.

Med udgangspunkt i Ellens to værktøjer kan man sige, at i teopæd-opgaven er kandidaterne gode til at fagdidaktisere de almendidaktiske modeller, mens de i teopæd-opgaverne er mindre gode til at didaktisere medierende redskaber og semiotiske resurser fra basisfagene/videnskabsfagene.

Lisbeth Gødsbøll – kursusleder på fagdidaktisk kursus i filosofi

Kursusdidaktikken var også et centralt begreb i diskussionen i Lisbeths gruppe. Progression i kurset er vigtigt.

Det er vigtigt at lade kursisterne forholde sig til den almendidaktiske teori. Reflektere den. Fx reflektere ”den tredje bølge i IT”. Et andet eksempel er ”anvendelsesorientering” – kan det betyde noget andet end ”innovation” og ”nytteorientering” og ”instrumentalisering”. Men det kunne også betyde caseorienteret og problemorienteret. Kursisterne havde allerede forholdt sig kritisk til de to begreber på en måde, der satte flow i diskussionen.

Helle Dreyer Møller – kursusleder på religion
Religion starter i det nære og har en progression mod mere refleksion. Helle fortalte, at i Teknologi begynder de med videnskabsteori og bevæger sig ”tilbage” mod det nære.

Lærerkognition – hvad bærer jeg med mig af personlige værdier (etnisk baggrund, familiebaggrund, hvilke andet fag, etc.). Det er vigtigt at reflektere. Det er selvrefleksion, men det kan jo også bruges i forbindelse med samtale mellem lærere. Der findes engelsk forskningslitteratur om dette. På kandidatniveau kan man lave et pædagogisk selvportræt. Der er det vigtig at reflektere, hvem man er, og hvor man kommer fra.

Sune – fagkonsulent i dansk

I Sunes gruppe blev der talt om kursusdidaktik og didaktisk fordobling. Det er nødvendigt at tænke over, hvordan man skal skabe et progressionsforløb i det fagdidaktiske kursus.

Sune spørger om Ellens model bliver normativ, når man siger, at kursusdidaktik skal stå i midten og dermed være udsigelsespunktet for modellen. Ellen siger, at modellen er flexibel, fordi alle fem kategorier kan sættes i midten – alt efter, hvorfra man mener, problemerne pt udspringer. Dermed understreges det, at modellen både er relationel og kan fungere som en heuristik.

# data[].attributes.headline
Samfundsfaglige og merkantile fag #2•	en pointe at teori og modeller kendes af kandidater (og kursuslederne skal integrere det i FD).  Kursisterne skal tænke didaktisk omkring specifik faglighed.  •	teori -praksis dimensionen - evt. tage et konkret fokuspunkt fra andet tilsyn og didaktisere det (fx i forhold til teopædopgave) - og kunne argumentere for det (fx synliggøre læring).  Vejlederne er opmærksomme på dette, fordi de får udmeldinger fra SDU. •	Vigtigt at kursisterne får en klar ide om, hvad det vil sige at lave en didaktisk analyse.•	Teopædopgave i fag uden fagdidaktisk forskning kan arbejde ud fra en  faglig didaktisering af AD•	Kandidaterne skal arbejde med en kritisk vurdering af de didaktiske værktøjer på AD- er en vigtig del af at være en reflekterende praktiker. 

# data[].attributes.subject
Samfundsfaglige og merkantile fag #2•	en pointe at teori og modeller kendes af kandidater (og kursuslederne skal integrere det i FD).  Kursisterne skal tænke didaktisk omkring specifik faglighed.  •	teori -praksis dimensionen - evt. tage et konkret fokuspunkt fra andet tilsyn og didaktisere det (fx i forhold til teopædopgave) - og kunne argumentere for det (fx synliggøre læring).  Vejlederne er opmærksomme på dette, fordi de får udmeldinger fra SDU. •	Vigtigt at kursisterne får en klar ide om, hvad det vil sige at lave en didaktisk analyse.•	Teopædopgave i fag uden fagdidaktisk forskning kan arbejde ud fra en  faglig didaktisering af AD•	Kandidaterne skal arbejde med en kritisk vurdering af de didaktiske værktøjer på AD- er en vigtig del af at være en reflekterende praktiker. 

# data[].attributes.body
Vi er glade for at have fået lidt længere tid på de fagdidaktiske kurser - men vi ønsker os meget en opfølgningsdag i foråret.
Vi ønsker os også at der inddrages mere fagdidaktik i de almendidaktiske kurser.
Vi vil sætte rammer så kandidaterne kan inddrage AD-begreberne.

# data[].attributes.body
De almen didaktiske kurser skal inddrage de fagdidaktikske refleksioner og litteratur fx igennem arbejdet i aktionslæringsgrupperne.

Der er på alle mulige måder brug for dage som denne, hvor der er tid og mulighed for at diskutere indholdet af de almen og fagdidaktiske kurser.

Det er inspirerende at høre og et eksempel at efterfølge, at der på mange fagdidaktiske kurser henvises til og arbejdes med begreber, forståelser og modeller, der ligeledes præsenteres på de almen didkatiske kurser. Det er med til at skabe en sammenhængskraft og genkendelighed hos kandidaterne i teoretisk pædagogikum.

# data[].attributes.body
Differentiering med hensyntagen til kandidaternes forskellige baggrund.
Eksempel på brev til kandidaterne forud for det fagdidaktiske modul i Erhvervsret, fremover Erhvervsjura:

Jeg er kursusleder på det fagdidaktiske modul i Erhvervsret og vil gerne, om jeg senest fredag den 30.09 kan få dig til at sende mig en mail med følgende oplysninger:
"Jeg er kursusleder på det fagdidaktiske modul i Erhvervsret og vil gerne, om jeg senest fredag den 30.09 kan få dig til at sende mig en mail med følgende oplysninger:

Din/dine videregående uddannelse/-r og uddannelsessted

Længden af din undervisningserfaring i Erhvervsret og evt. anden undervisningserfaring

Evt. erhvervserfaring ud over undervisning

Navnet på din vejleder på den praktiske del af PG-uddannelsen

Antallet af erhvervsretskolleger, som du kan sparre med i dagligdagen

Hvor du rent geografisk følger de øvrige teoretiske kurser på PG-uddannelsen

På forhånd tak for hjælpen. Jeg glæder mig til at møde dig og de øvrige kandidater den 05.10.

# data[].attributes.headline
Samfundsfaglige og merkantile fag #3 (Delgruppe Historie):

# data[].attributes.subject
Samfundsfaglige og merkantile fag #3 (Delgruppe Historie):

# data[].attributes.body
1. At arbejde meget med forståelsen af faget (de faglige mål) frem for kun at føle sig forpligtet på kernestoffet
2. Forventningsafstemning

Hvad går fagdidaktik ud på?

Hvordan lagrer vi dem… hvordan undgår vi skuffelsen?

Den udfordring skal gribes
3. Vi foreslår at kandidaten interviewer sin vejleder for at skabe bedre sammenhæng mellem det praktiske og teoretiske pædagogikum:

Hvordan arbejder du med at skabe motivation for faget hos dine elever?

Hvordan begrunder du materialevalg?

Hvilken progression tænker du normalt ind i dit forløb med en klasse i faget?

Hvilke etnodidaktiske overvejelser gør du dig i forhold til fx studieretninger?

Hvordan arbejder du med at forberede dine elever på eksamen?

4. Man kunne også bede kandidaten interviewe sine elever (ud fra spm vi formulerer på forhånd):  bringe svarene ind i en refleksion på kurset, som afsæt for hvilke elementer af faget, der skal arbejdes didaktisk med.

# data[].attributes.body
1. Vi bør tale mere om kandidatdifferentiering - altså: Husk reflekteret undervisning af kandidaterne på vores kurser.
2. Vi bør tænke mere i didaktisering af læselektien.
3. Vi kunne godt drømme om at opfinde Opfangelsesapparater, der kan indfange fagene som didaktiserings agenter  - sådan som det kommer til udtryk hos kandidaterne.
4. VIden om, hvad der foregår på FD og AD; vi som ad'er kunne godt tænke os at sætte os mere ind i fagdidaktik.

# data[].attributes.body
Spændende oplæg om det fagdidaktiske modul i religion opbygget efter Dales tre kompetenceniveauer
Dag 1: Genstands-, metode-, og etnodidaktik anvendt på et forløb. Hjemmeopgaven med brug af AD-begreber
Dag 2: Forløbsplanlægning FIMME med Formålet som det styrende. Øvelse i lektionsplanlægning. Med AD-benspænd i matrix-grupper via diskussionskort, så noget ekstra tænkes ind.
Dag 3: Oplægsholder AD-ekspert og faglærer. Klafki og kategorialdannelse. SOLO-taksonomi. Fagets identitet. Gymnasiets helhed og samspil.

# data[].attributes.body
1. Der er stadig for lidt samspil mellem almen- og fagdidaktiske moduler i uddannelsen, men det er bedre, end det har været. Det ses fortsat lidt som to verdener. Forslag: ca. 3 modeller gøres obligatoriske for alle kurser (det kunne fx være læringscirklen, den didaktiske trekant, FIMME).
2. Tredelingen (teori, case, aktionslæring) har styrket sammenhængskraften i uddannelsen - godt at de didaktiske overvejelser/redskaber er blevet italesat. Aktionslæring kan anvendes endnu mere på skolerne. Dobbeltdidaktisering: Vigtigt at være bevidst om effekten af didaktiske valg både i fagdidaktik og almendidaktik.
3. Det er svært at integrere det almendidaktiske i det fagdidaktiske. Nogle underviserere på de fagdidaktiske kurser observerer, at kandidater opfatter almendidaktik som noget "fjernt", som det er svært at forbinde til deres behov/udfordringer her og nu. Det hjælper, at fagdidaktikerne bruger flere modeller fra almendidaktikken.
4. Det er ikke lige let for alle kandidater at få øje på, hvad fagdidaktikken er inden for deres fag. Det skyldes, at ikke alle fag har et lige stort teoretisk begresapparat. På AD-kurserne italesættes fagdidaktik i udgangspunktet som overførslen fra vidensfag/universitetsfag til undervisningsfag/gymnasiefag.

# data[].attributes.body
1. tavs fagdidaktik:
- fordrer til et kritisk blik: vil man det elller vil man fortsætte
- nogle fag har en stærk fagdidaktik, som andre faggrupper kan inspireres af og afprøve
- bevidsthed om den faglige tradition og ens egen læring
2. At almen didaktikere kobles på fagdidaktiske kurser (special guest)
3. nyhedsbrevene er gode for kursusledere. Derved kan man følge med og spørge ind til det i praktisk pædagogikum
4. opfølgning af aktionslæring
5. pixi pæd. som fælles udgangspunkt
6. kandidatdifferentiering i forhold til kurserne
(baggrund, forudsætninger)
7. forventningsafstemning til fagdidaktiske kurser (synlig læring)
8. kandidatens refleksioner? portfolio, fokuspunkter - en problematik, når man ikke kan kræve at de skriver:
Skema med udvalgte fokuspunkter, undervisning og refleksioner