# data[].attributes.body
Cubakrisen var en konflikt mellom de to supermaktene USA og Sovjetunionen. Cubakrisen tok plass på øya Cuba utenfor USA, under den kalde krigen. De to supermaktene var klar til full atomkrig. Sovjetunionen hadde plassert atomraketter på Cuba, og de kunne ødelegge alle storbyer i USA. Konflikten er en av de viktigste hendelsene under den kalde krigen, og aldri før har verden vært nærmere en atomkrig. Hva var det som skjedde under Cubakrisen, og hva ble Utfallet?

# data[].attributes.body
Under den kalde krigen hadde Koreakrigen vist hvor villig USA var til å blande seg inn i kriger og ødelegge liv. Etter at president Harry Truman la fram erklæringen om trumandoktrinen, blandet USA seg bort i ting de ikke hadde noe med. Trumandoktrinen innebar at USA kunne gi støtte til alle land som prøvde å stå imot større makter, som prøvde å ta over kontrollen. I dette tilfelle skulle USA redde alle land, hvor Sovjetunionen prøvde å spre kommunismen.

Etter USA i 1961, støttet den cubanske befolkningen i en demonstrasjon mot de øvre makter på Cuba. Ledelsen bestod av statsminister Fidel Castro. Castro var kommunist, og kom til makten under en revolusjon i 1959. De lyktes ikke, og derfor sluttet USA å importere og selge varer til Cuba. Siden Cuba var kommunistisk, ville Sovjetunionen gi sin støtte til Cuba. Cuba hadde ikke noe annet valg, fordi de trengte å importere og selge varer. Sovjet begynte å utnytte muligheten, og startet å plassere atomraketter på Cuba. Lederen til Sovjetunionen, Nikita Khrusjtsjov, ble etter hvert enig med Castro om et samarbeid. Khrusjtsjov bestemte seg for å plassere seg på Cuba, fordi han viste at USA hadde atomvåpen som siktet mot Sovjetunionen blant annet i Tyrkia, Italia og Tyskland. Nikita gjorde dette for å jevne ut overtaket til USA, siden Sovjetunionen også var i mindretall når det var snakk om atomraketter. Cuba gikk med på dette, for å beskytte seg mot Amerikansk invasjon.

# data[].attributes.body
Den 16. Oktober 1962 får den amerikanske presidenten beskjeden om at det er utplassert Atomraketter på Cuba. Amerikanske spionfly hadde flydd over Cuba, og tatt bilder av rakettene. John F. Kennedy reagerte sterkt, og var fast bestemt på å fjerne rakettene. Kennedy kom i en svært vanskelig situasjon. Siden Sovjetunionen nå hadde kommet bare noen få mil unna USA. Kennedy måtte innkalte til et møte, der de diskuterte hva som kunne gjøres. På møtet deltok blant annet presidentens bror og justisminister Robert Kennedy, og CIA sjefen.

# data[].attributes.body
På Kennedys hemmelige møte, var både luftangrep, blokade av skipstrafikk og invasjon av Cuba aktuelle løsninger. President Kennedy bestemmer seg etter hvert for at det beste for USA i denne situasjonen, var å lage en blokade av marinebåter rundt Cuba. Målet med blokaden var å stenge av all skipstrafikk til og fra Cuba. Det var også meningen å passe på at ingen sovjetiske skip kom med nye forsyninger av raketter. Kennedy varslet blokade, og at den ville bli utført hvis Sovjet ikke fjernet rakettene. Dette sa Kennedy den 22. Oktober, i et tv intervju. Kun en dag etter kom det både radiosendinger fra Moskva og et brev fra Nikita Khrusjtsjov. Sovjetunionen godtok ikke kravene til USA, med en mening om brudd av folkeretten. USA utførte derfor blokaden rundt Cuba den 24. Oktober 1962. Både Sovjetiske undervannsbåter og skip ble sendt for å støtte lasteskipene, men USAs blokade sto sterkt.

# data[].attributes.body
I Norge var det også et stort engasjement rundt Cubakrisen. De holdt ikke med noen spesiell part, men både vanlige mennesker og politikere var livredde for hva som kunne skje. Mest på grunn av at Sovjetunionen ikke ligger langt ifra Norge. Om det skulle bli til en varm krig og bli avfyrt atomvåpen, var Norge også svært utsatt geografisk sett. Norge var også redd for forventninger fra USA og Sovjet til å bruke landområdene eller kysten, hvis det utviklet seg til en stor krig. Norges utenriksminister Halvard Lange kom med en tale til folket der han presenterte konflikten som foregikk, og snakket om talen til president Kennedy. I Oslo gikk det mennesker i gatene, og protesterte mot hva som skjedde på Cuba.

# data[].attributes.body
Den 28. Oktober 1962 ble det holdt et hemmelig møte mellom presidentens bror Robert Kennedy, og Sovjetunionens ambassadør i USA. På møtet kom de fram til at Sovjetunionen skulle demontere og returnere alt av militært utstyr de hadde på Cuba. Dette mot at USA returnerte sine atomraketter både i Italia og Tyrkia. Dette var et vanskelig valg for president Kennedy, for han var midt i en valgkamp, og var redd for å miste stemmer hvis han fjernet rakettene. Kennedy valgte å gjøre det som var best for landet, og gikk med på avtalen som broren hadde skapt. Det var også en del av avtalen at USA ikke skulle invadere eller angripe Cuba. USA opphevet blokaden noen dager etter avtalen, men Cuba har fortsatt hatt problemer med salg og kjøp av varer. Først i 2015 ble USAs blokade mot Cuba opphevet, 52 år etter krigen.

# data[].attributes.body
Det er flere ulike måter å se resultatet av Cubakrisen på. Både USA og Sovjetunionen hadde delte meninger om hvem som kom best ut av Cubakrisen. Begge supermaktene ville vise for den andre parten at de ikke var redde, men ble veldig lettet når den andre parten trakk seg litt tilbake.

Khrusjtsjov var trolig ikke så veldig fornøyd med utfallet av Cubakrisen. Han ville ikke at folk i verden skulle tro at USAs makt presset Sovjet tilbake. Han brukte som unnskyldning at USA ville ødelegge Cuba, mens Sovjet ville bevare Cuba. Han mente derfor at Sovjetunionen vant konflikten, fordi Cuba fortsatt var et selvstendig land. Han var ikke helt uenig i at USA også vant, men fokuserte på at han var tøff og ikke var redd under Cubakrisen. Khrusjtsjov hadde i lang til snakket positivt om Sovjets atomraketter, og derfor ble det et ekstra stort nederlag å måtte trekke seg tilbake. Dette var trolig en av grunnene til at han mistet makten litt senere. Ved tanke på bakgrunnen til at Sovjet hadde raketter på Cuba, var de allikevel fornøyd med utfallet. Sovjetunionens hovedmål var å fordele makten mellom stormaktene, og vise USA at de var like store, samtidig som de ville skremme USA. Det var ikke utydelig at USA faktisk ble redde, når de kom med forslag og kommandoer allerede når de fikk vite om det. Derfor hadde Sovjetunionen kommet greit ut av krisen.

USA derimot ble veldig lettet over at Sovjetunionen demonterte rakettene, og returnerte dem. USA begynte å tøffe seg litt med at de hadde makt nok til å presse Sovjetunionen tilbake. Dersom det hadde blitt krig, hadde mange byer i USA blitt ødelagt på minutter. USA kunne derfor være fornøyd med at de fikk gjort en avtale, som reddet dem. John F. Kennedy gjorde en veldig bra jobb under Cubakrisen. Han måtte ta vanskelige valg, og løste de fleste veldig bra. Kennedy valgte alltid etter det som var best for USA og folket, selv om han hadde lyst til å svare Khrusjtsjov når han la opp til det. Hvis for eksempel Kennedy hadde tatt valg nummer to, og invadert og angrepet Cuba, hadde resultatet av Cubakrisen vært helt annerledes.

# data[].attributes.body
Cubakrisen var en av de viktigste konfliktene under den kalde krigen. Aldri før har verden vært nærmere en atomkrig, og aldri før har de to stormaktene vært så tett på hverandre. Det var spenning over hele verden, om hva som kom til å skje. USA fant ut at den beste løsningen var en blokade rundt Cuba som Sovjet ikke reagerte på, de beordret lastebåtene til å kjøre videre. Den ene lastebåten stoppet kun få meter unna blokaden. Om den hadde passert, hadde båten blitt skutt som et svar på det amerikanske spionflyet som ble skutt ned over Cuba. Dette kunne også utviklet seg i feil retning

Etter Cubakrisen gikk det nedover for begge de to lederne til stormaktene. John F. Kennedy var i Dallas i Texas med sin Kone

Jacqueline Kennedy Onassis. President Kennedy ble skutt og drept under dette besøket, av Lee Harvey Oswald.

Det sies at Khrusjtsjovs ledelse under Cubakrisen var en medvirkende årsak til at han mistet makten i kommunistpartiet i 1964. Khrusjtsjov døde i 1971.

Etter Cubakrisen inngikk USA, Sovjet, Storbritannia og Frankrike at de skulle ha et møte om å trappe ned atomvåpen, og bestemme hvem som skulle ha tilgang. Derfor måtte USA å Sovjet holdt en grei kontakt etter Cubakrisen også. Selv om det var brutale forhold mellom USA og Sovjet, ville de nok også at det skulle se litt verre ut enn det var. Begge landene ville beholde ryktet sitt som stormakt, ved å vise hvor mye militær og atomvåpen de hadde. De ville både vise seg for hverandre, og alle andre land i verden. Det var fortsatt både sekunder unna å bli til en atomkrig, som kunne påvirke store deler av verden. Cubakrisen har en viktig historie, om hvordan den var et vendepunkt i den kalde krigen. Denne konflikten hadde stor innflytelse på verden, og det sies at verden sluttet å puste. Når Sovjetunionen trakk tilbake rakettene sine, kunne verden puste lettet ut igjen.

# data[].attributes.body
Hellerud, S. V.  (2008)  Materiks 10: Historie. Aschehoug

Tvedt, K. A. (2016)  Cubakrisen, Store norske leksikon. Hentet 12.11.2016.  fra: https://snl.no/Cubakrisen

Nilsen, K. F. (2014) Minutter fra atomkrig, NRK. Hentet 14.11.2016
Fra: https://www.nrk.no/dokumentar/cubakrisen-50-ar-1.8359021

Da verden holdt pusten, NRK. (2010). Hentet 14.11.2016

https://www.nrk.no/skole/?mediaId=14617&page=search&program=Da%20verden%20holdt%20pusten

# data[].attributes.body
https://www.emaze.com/@AIQFCIFC/cuba-krisen
http://www.derimot.no/blog/hva-skjer-hvis-de-tror-oss
https://www.whitehouse.gov/1600/presidents/johnfkennedy
https://www.nrk.no/dokumentar/cubakrisen-50-ar-1.8359021
https://www.emaze.com/@AOZTRFRO/Cubakrisen---Ingrid-og-Nellie
https://riversong.wordpress.com/jfks-race-for-peace/