# data[].attributes.body
Det var i år 3.900 f.Kr. at de første mennesker begyndte, at opdyrke jorden og holde dyr. Der blevet dyrket enkorn, emmer, dværghvede og nøgen byg. Der blev holdt husdyr som køer, svin og får. Det er også i bondestenalderne man brændte skove af for, at skabe mere jord til landbrugs. Når der ikke var mere næring i jorden, brændte man mere skov af og fortsatte.

# data[].attributes.body
Det er i jernalderen "arden" bliver opfundet. Det er en plov der blev fremstillet i træ. Arden vendte ikke jorden, men lavede bare riller i jorden. I slutningen af jernalderen blev der sat jern skær på. Man boede i lang huse hvor dyrene boede i den ene ende og menneskene i den anden. Man fik varmen fra stalden.

# data[].attributes.headline
Vikingtidens plov vender jorden  år 800 e.kr.

# data[].attributes.subject
Vikingtidens plov vender jorden  år 800 e.kr.

# data[].attributes.body
Det er i 800 e.fk. at det muldskær vi idag kender på ploven blev opfundet. Det er også i denne tid vi begyndte, at udvikle sædskifter og udnytte dyrenes gødning til markerne. 200 år senere kommer der hjul på ploven og den bliver med tiden trukket af heste i stedet for kvæg. Der bliver dyrket byg, rug, havre og hamp.

# data[].attributes.body
Det er i 1241 ejet godsejerne jorden og bygninger. Bønnerne lejede jord og bygninger af godsejerne. Hvis ikke bønnerne lejede deres gårde af godsejerne, arbejdet de på godset til gengæld beskyttelse og juridisk støtte. Hver gård i landbyerne har mange smalle markstrimler.

# data[].attributes.body
i 1347 til 1353 lider Europa under pest pandemien (den sorte død). Mange bønner klare ikke denne periode og der er derfor mere jord til rådighed. Efter pesten bliver vilkårene bedre for bønneren, de får mere jord og afgifteren til godsejerne falder. Der kommer flere og flere mellem store familie landbrug.

# data[].attributes.body
I reformationens tid overtager kongen kirkens godser. Kongen bliver nu den største godsejer i Danmark. Kongen ejer havdelen af landets jord. Skoven bliver en vigtig og manglende resurse. Bønnerne skal ved lov plante 3 frugttræer og 5 piletræer årligt.

# data[].attributes.body
Det er i 1788, at stavnsbåndet bliver ophævet. Mænd og drenge skulle nu ikke længer arbejde på den gård/gods de var født på. Det var også i denne periode land, at landboreformen blev indfødt. Gårdenes jorde bliver nu samlet og bønnerne begynder selv, at eje deres gård. Der bliver også dyrket nye afgrøder som hør, raps, kartofler og kløver.

# data[].attributes.body
Det er i denne periode produktionen af redskaber til landbrugets arbejde for alvor tog fart. Der blev produceret plove, tærskeværker og rense maskiner. Derud over begyndte man også, at dræne jorden, tilført kalk og kunstvande. Indenfor husdyr og afgrøder begyndte avl og forædling og tag fat i takt med landbohøjskolen oprettelse i 1856.

# data[].attributes.body
I år 1882 blev Danmarks første andelsmejeri oprettet i Hjedding i Vestjylland og bønnerne begyndte at sælge deres produktion. Nu begynder bønnerne, at omlægge deres produktioner til mindre specialiserede produktioner. Bønnerne stopper med, at eksportere korn og bruger det i steder til foder så de kan eksporter færdige fødevare.

# data[].attributes.body
Nu krakkede wall street og det ødelægger verdens økonomien. Den danske krone flader i værdi for, at rede eksporten. Landbruget stod for 75% af eksporten. Det er også i 1933, at den første landbrugslov laves.

# data[].attributes.body
Efter 2.verdenskrig får Danmark 1,7 mia. korner af USA som især blev brugt på at mekanisere landbruget, med bl.a traktor, mejetærsker og grønthøster. Det betød at færre folk kunne dyrke mere jord og det gav mindre arbejdspladser og bønner tog til byen. Bedrifterne blev færre og større.

# data[].attributes.body
Landmændene protestere mod stigene omkostninger og faldene indtjening og de stopper med, at levere mælk og kød. Der bliver nu startet støtte ordninger til landmændene som senere blev erstattet af landbrugsstøtten fra EU. Mange landmænd forlader erhvervet og flytter til byerne. I 1942 var der 456.000 fuldtidsbeskæftige i landbruget og i 1975 var tallet 161.000.

# data[].attributes.body
Landmands udd. iværksættes og afsluttes med det grønne bevis, som senere blev adgangs billet til etableringsstøtte og ret til at drive fuldtids landbrug.

# data[].attributes.body
Der bliver givet støtte til eksport ud af EU, så markedet for landbrugs produkter blev meget større. Landmændene begyndte, at stifte store gælde til ny teknologi. Ejendomspriser steg og det blev dermed dyre, at overtage en ejendom. Produktioner bliver specialiserede indenfor hver deres type husdyr og der dyrkes kun enkelte afgrøde på markerne.

# data[].attributes.body
i 1980 bliver de første økologiske produkter solgt. Forbrugerne og landmændene begynder, at have fokus på miljø og klima. Der begynder, at komme regler for udledning af næringsstoffer til miljøet. i 1986 bliver vandmiljøplanen vedtaget og i 1993 bliver øko mærket lanceret.