# data[].attributes.body
L'antiga Grècia és el període de la història de Grècia que té gairebé un mil·lenni, fins a la mort d'Alexandre el Gran, també conegut com a Alexandre Magne, esdeveniment que marcaria el començament del període hel·lenístic subsegüent.

# data[].attributes.body
Alguns historiadors consideren que els primers Jocs Olímpics antics en el 776 a. C. assenyalen el començament del període conegut com l'Antiga Grècia. Entre la fi del període micènic i els primers olímpics transcorre una època anomenada l'Edat Fosca de Grècia, de la qual no existeix cap escrit i queden poques relíquies arqueològiques.

Tradicionalment es considerava que l'època de l'Antiga Grècia finalitzava amb la mort d'Alejandro Magno en el 323 a. C., donant principi al període hel·lenístic.1​ No obstant això, s'estén el període de la Grècia Antiga moltes ocasions per a incloure el temps fins a la conquesta romana de 146 a. C.

La història de l'Antiga Grècia sol subdividir-se en diversos períodes segons la terrisseria i els successos polítics, socials i culturals.

# data[].attributes.body
L'Edat fosca (1100 a. C.-750 a. C.)
L'Època arcaica (750 a. C.-500 a. C.)
El període clàssic (500 a. C. - 323 a. C.)
El període hel·lenístic (323 a. C.-146 a. C.)

La Grècia romana, compresa entre la conquesta romana i el restabliment de la ciutat de Bizanci i el seu nomenament, per l'emperador Constantí I, com a capital de l'Imperi romà (la Nova Roma) canviada de nom Constantinoble l'any 329.
L'Antiguitat tardana, fins a inicis del segle VI, amb el declivi del politeisme romà enfront de l'avanç del cristianisme. El final d'aquest període sol simbolitzar-se amb el tancament de l'Acadèmia d'Atenes per part de Justinià I sota l'edicte de l'any 529, que a més prohibia el paganisme, el judaisme i qualsevol religió no cristiana.

# data[].attributes.body
El terme edat fosca reflecteix la decadència en termes de riquesa i cultura material enfront dels períodes anteriors i posteriors.

# data[].attributes.body
Època arcaica és un període de la història de l'antiga Grècia amb la qual la histografia distingeix l'etapa en la qual l'Hèl·lade va sortir del període anterior l'edat fosca, caractitzada per la distribució de l'espai hel·lènic entre tribus.

# data[].attributes.body
És un terme general per referir-se a un període cultural històric del Mediterrani que va començar amb la primera poesia grega de la qual es té constància (Homer, al segle VIII a.C.)

# data[].attributes.body
El període hel·lenístic o època hel·lenística (del segle IV a.C. al segle I a.C.), llevat dels seus personatges importants com ara Alexandre Magne i Cleòpatra VII, es considera un període de transició.

# data[].attributes.body
Les polis gregues eren ciutats les cuals destacaven dues
Esparta i Atenes: aquestes dues polis tenien una manera de governar diferent: la oligarquia(esparta) i la democràcia (atenes)
democràcia: el poble vota per el seu governador
oligarquia: es seleccionen algunes persones

# data[].attributes.body
Els atenencs eren els primers en fer servir la democràcia com a govern aquestes tenien un estatus social per votar per el seu governant els cuals solament podien votar els ciutadans eren fills de pare i mare atenencs tenien dret a votar i ser elegits per càrrec públic mentres que les dones, esclaus i metecs( estrangers) no tenien dret a votar per el seu governant

# data[].attributes.body
Mentres que atenas hi ha democràcia en esparta hi habia "oligarquia" que es seleccionen algunes persones per governar  significa "govern d'uns quants" que al igual que atenes solament els homes tenien dret a votar els metecs, esclaus i dones no tenien dret a votar

# data[].attributes.headline
Els grecs eren politeistes que significa que creien en la existencia de diversos déus, els més importants (en general) eren: Zeus, hera afrodita, hestia, hades, ares, atenea i hefesto

# data[].attributes.subject
Els grecs eren politeistes que significa que creien en la existencia de diversos déus, els més importants (en general) eren: Zeus, hera afrodita, hestia, hades, ares, atenea i hefesto