# data[].attributes.body
LIvet i Havet

# data[].attributes.body
Tirsdag kl. 13.30

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Anne Berendt. Senest opdateret: 24/1 2020. Om “Opdag Havet”

# data[].attributes.body
Plastik i havet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fakta om plastik i havet

Plastik er blevet en stor del af vores hverdag, og er i en eller anden form i rigtig mange af de genstande, som vi benytter eller omgås hver eneste dag. Fra plastikemballage om madvarer, tandpastatuben, og plastikfibre i vores syntetiske tøj, til flydele og bildæk. Dertil findes mikroplastik, som er plastikpartikler under 5 millimeter, der blandt andet findes i skønheds- og plejeprodukter og maling.

Produktionen af plastik er eksploderet i løbet af de sidste 50 år - fra 15 mio. tons i 1964 til 348 mio. tons i 2017 - og forsætter produktionshastigheden og forbruget som nu, vil mængden af plastikproduktionen være fordoblet om mindre end 20 år.

Hvor meget plastik ender i havet?

I 2015 udkom et studie af Jenna Jambeck fra University of Georgia, der konkluderede at der hvert år udledes omkring 8 mio. tons affald i verdenshavene. Det svarer til en lastbil fuld af plastik bliver tømt ud i havet hvert eneste minut.

Og det har fatale konsekvenser. Der findes både internationale og danske studier der viser, at der findes plastikpartikler i vores muslinger, drikkevand, salt, honning, øl og i rigtig mange dyremaver.

Havskildpadder der forveksler plastikposer med vandmænd, mikroplastik i fisk, og i havfuglearter er det mere end 90 procent, der har plastik i maven. Overalt, er plastikforurening ved at udgøre en større og større risiko for vore natur- og havmiljø, men også for menneskers sikkerhed. Et studie fra 2019 viser, hvordan plastikproduktion og brug påvirker mennesker sundhed hele vejen igennem plastikkens rejse.

FOTO AF PLASTIC CHANGE / CHRIS JORDAN

Hvor kommer plastikken i havet fra?

Plastikaffald ender i havet via mange forskellige ruter. FN's Miljøprogram og miljøorganisation UNEP vurderer i en rapport fra 2016, at globalt set, stammer 80% af det affald, som ender i havet, fra landbaserede aktiviteter, som eksempelvis lossepladser, industri, udledning fra stormflodsafløb, ubehandlet spildevand og turisme. De resterende 20% kommer fra aktiviteter på havet, såsom fiskeri, containertransport, færger og krydstogtskibe samt offshore industri (olie og gasplatforme).

Listen over kilder til plastik i havet er lang. Der er lavet analyser af, hvor meget de enkelte lande bidrager med, og der er lavet analyser af hvor meget plastikemballage der genbruges, afbrændes deponeres på land og ender i havet.

KILDE: EUNOMIA (2018) PLASTICS IN THE MARINE ENVIRONMENT.

Problemet med engangsplastik

Der findes ikke plastikøer i verdenshavene - men plastiksupper

Det er en myte, at der findes øer af plastik i verdenshavene. Der findes områder med høje koncentrationer af nedbrudt plastik i havene, de såkaldte gyres eller "plastiksupper".

Mikroplastikken samler sig på grund af havstrømmene i fem store supper i verdenshavene. Tilsammen udgør de et areal på størrelse med Afrika. Her er der en meget høj koncentration af nedbrudte partikler, som flyder lige under havoverfladen. Her kan være 6 gange så meget plastik som plankton.

Se en kort film om hvordan plastiksupper dannes:

Farlig kemi på plastik i havet
Den plastik vi udleder til havet kan tiltrække de kemikalier, der i forvejen findes i havet(*).
Plastik består af en række polymerer og en række kemiske stoffer som for eksempel blødgørere, solfiltre og flammehæmmere. Udover den kemi, der følger med plasten ud i havet, findes der allerede i havmiljøet en lang række svært nedbrydelige kemikalier som for eksempel DDT og PCB. Disse toksiner binder sig på plastikkens overflade som en slags magnet, så miljøgiftene bliver opsamlet fra omgivelserne.

Hypotesen er, at plasten vi udleder fungerer som en slags magnet for de kemikalier, der i forvejen findes i havet. På den måde udgør mikroplastik et medie for kemikalier, der potentielt gør dem tilgængelige for de dyr, fisk og andre organismer, der lever i havet, når disse indtager dem i deres søgen efter føde. Når dyr spiser mikroplast, spiser de også disse miljøgifte, som på den måde bioakkumuleres gennem fødekæden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fakta om plastik i havetPlastik er blevet en stor del af vores hverdag, og er i en eller anden form i rigtig mange af de genstande, som vi benytter eller omgås hver eneste dag. Fra plastikemballage om madvarer, tandpastatuben, og plastikfibre i vores syntetiske tøj, til flydele og bildæk. Der

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verdenshavene - deres temperatur, kemi, strøm og liv - driver de globale systemer, som gør Jorden beboelig for mennesker. Håndteringen af denne livsvigtige ressource er afgørende for menneskeheden som helhed, men også for afbødningen af klimaforandringernes konsekvenser.

Over tre milliarder menneskers levebrød er afhængig af biodiversiteten i hav- og kystområder. Men i dag bliver der overfisket med omkring 30 procent, hvilket er langt over det niveau, hvor fiskebestandene kan reproducere bæredygtigt.

Verdenshavene absorberer omkring 30 procent af den CO2, der produceres af mennesker, og der er sket en stigning i havforsurning på 26 procent siden starten af den industrielle revolution. Havforurening, som hovedsagligt stammer fra landbaserede kilder, er ved at nå et alarmerende niveau. I gennemsnit er der 13.000 stykker plastikaffald på hver kvadratkilometer i havet.

Verdensmålene for bæredygtig udvikling skaber en ramme for bæredygtig forvaltning og beskyttelse af havene og kystnære økosystemer i forhold til landbaseret forurening og adresserer påvirkningerne af havforsuring. Bedre bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havbaserede ressourcer gennem international lovgivning vil også bidrage til at afbøde nogle af de udfordringer, som vores verdenshave står overfor.

Livet i havet er et af 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. En integreret tilgang er afgørende for fremskridt på tværs af de forskellige mål.

Verdensmål 14 i delmål og indikatorer

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdenshavene - deres temperatur, kemi, strøm og liv - driver de globale systemer, som gør Jorden beboelig for mennesker. Håndteringen af denne livsvigtige ressource er afgørende for menneskeheden som helhed, men også for afbødningen af klimaforandringernes konsekvenser. Over tre milliarder menneskers levebrød er afhængig af biodiversiteten i hav- og kystområder.

# data[].attributes.body
Magnus T, Kasper

# data[].attributes.body
Magnus T, Kasper

# data[].attributes.body
Magnus T, Kasper

# data[].attributes.body
Her skal ligge din/jeres
-Samarbejdsaftale
-Problemstilling
-Plan over ugens arbejde

# data[].attributes.body
Her Skal I hver dag inden vejledningen foregår skrive ned hvad I har brug for vejledning til.

Under/Efter vejledningen skriver jeres vejleder ned hvad der er blevet talt om.

# data[].attributes.body
Her skal ligge:
-Et arbejdsdokument ift. produktet
-Evt biller mv... af jeres arbejde med produktet

# data[].attributes.body
Her skal ligge en liste over alle de kilder i arbejder med:
-Personlige kontakter (husk Kontaktoplysninger)
-websider
-Bøger
-Organisationer
-Artikler
-Mv...

# data[].attributes.body
I skal HVER dag lave en videodagbog som SKAL indeholde:
-Noget om samarbejdet i gruppen og ift. andre
-Dagens arbejde
-Arbejdsfordelingen (hvem har gjort hvad)
-Refleksioner over vejledning(-er)
-Hvad er planen for i morgen.