# data[].attributes.body
SD: Možganska telovadba:
1. stakni dva kazalca skupaj in po zraku nariši velikega metulja.
2. oba kazalca postavi na popek, nato se sočasno dotakni z levim kazalcem svoje konice nosu, z desnim kazalcem pa svojega levega uhlja, vrni se z obema kazalcema na popek, zdaj pa z obratno, sočasno se dotakini z desnim kazalcem na nosno konico in z levim kazalcem na uhelj. Ponavljaj sprva počasi, potem poskusi hitreje.

SU, UPČ: opazuj cvetenje grmovnic, dreves in cvetlic. Koliko različnih cvetočih rastlin vidiš?

SD: Zvečer vas vabim pred radijske sprejemnike nacionalnega radia, RTV SLO, Prvi program ob 19.45 k poslušanju radijske pravljice »Lahko noč, otroci!«

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ZDAJ POMLAD JE TU.....
​Tako je pred veliko leti na Slovenski popevki prepevala Beti Jurkovič,
jaz pa jo danes požvižgavam, ker se veselim pomladi!
Ne manjka veliko, da bo čisto uradno nastopila, kot eden najlepših letnih časov.
Tista zmedena zima, ki ni izpolnila našega pričakovanja ne glede snežne odeje, še manj glede hudega mraza. se poslavlja. Ne bom žalovala za njo. Sedaj, v marcu se spet oglaša in maha z repom, a jo ne jemljem resno. Dobro je tudi to, da je v visokogorju nasula veliko snega, v dolini pa le za vzorec. Dnevi naj bodo vsak dan toplejši in sneg bo hitro pobralo. Napovedi vremena so obetavne in sprehodov bo vse več in več, nekaj tistih za dušo, nekaj tistih za zdravo počutje. Narava se opazno prebuja, drobnih rumenih cvetov trobentice in lapuha je vsak dan več. Jetrnik pa s svojo modrino kuka skoraj izpod vsakega grma. Jutranji hlad jih ne prizadene, le še bolj utrdi. Prav posebno trdoživ je mali zvonček in veliki ali kronica. Žafrani pa so malo bolj občutljivi in jih mraz ali dež kaj hitro poškodujeta.
.

Naša največja, po mnenju mnogih, tudi najlepša prosto rastoča orhideja.
Orhideja je dobila ime po vrečasto napihnjeni medeni ustni, ki spominja na čeveljc in je hkrati past. Žuželke, ki iščejo medičino, pristanejo na robu "čeveljca" in zdrsnejo vanj. Ker se po gladkih notranjih stenah ne morejo povzpeti, se iz pasti lahko rešijo le po določeni poti, ki omogoča oprašitev cveta. Med potjo namreč odložijo s seboj prineseni pelod na brazdo pestiča in se hkrati otovorijo z novim pelodom.
Lepi čeveljc ima od vseh evropskih orhidej največje posamezne cvetove, ki so veliki tudi v primerjavi z drugimi domačimi rastlinami. Raste v srednji in severni Evropi, je zelo razširjen, a ne pogost. Nahaja se v svetlih gozdovih, med grmičevjem, v ruševju vse do nmv 1500m. Včasih raste v večjih skupinah, bolj pogosto pa se ga najde v malo primerkih in tako poudarja svojo plemenito lepoto. Pri nas spada v skupino ogroženih rastlin in je zaščiten z zakonskimi predpisi.

Vse več ljudi odkriva svojo ljubezen do narave, do majhnih in velikih čudežev ob poteh, na travnikih in poljih, ob potokih in rekah ter v gozdu.
Mesec maj je tisti mesec, ko se travnate površine na planini Vogar pričnejo spreminjati v pravi botanični vrt. Raznolikost cvetja se z dneva v dan povečuje in spreminja in so res prava paša za oči.

v nadaljevanju je pa nekaj lepotic in mojega skalnjaka....

Včasih pa pridejo na obisk tudi .....

Ko se konćuje mesec maj, so travniki v dolini že po večini pokošeni. Žal, prezgodaj! Cvetje še ni odvrglo semena in s tem se siromaši travnik. V višjih predelih, malo nad tisoč metri višine pa je v tem času cvetenje šele v začetku. Z dneva v dan je pestrost travnikov oz.pašnikov bolj bogata. Nekaj tega je zajeto v priloženih fotografijah.

# data[].attributes.attachment_link.description
ZDAJ POMLAD JE TU.....​Tako je pred veliko leti na Slovenski popevki prepevala Beti Jurkovič,jaz pa jo danes požvižgavam, ker se veselim pomladi! Ne manjka veliko, da bo čisto uradno nastopila, kot eden najlepših letnih časov.Tista zmedena zima, ki ni izpolnila našega pričakovanja ne glede snežne odeje, še manj glede hudega mraza.

# data[].attributes.body
SD: Možganska telovadba: stakni dva kazalca skupaj tako, da bo med njima prostor - ne smeta se dotikati in po zraku nariši ležečo osmico. Sedaj pa zamenjaj smer. Enako se giblji s kazalcema po različnih površinah. Ko to usvojiš, poskusi z različnimi prsti, na primer z mezincema.

SU, UPČ: ringlo, regrad, forzicija, narcisa, čemaž, okrasna češnja, marjetica, češmin, tulipan, repnjak, mandljevec, kopriva, dren, žafran, rododendron, črn trn, plamenka, perunika,.... kaj od naštetih rastlin so drevesa, kaj grmovnice, kaj cvetlice? Razišči in jih razvrsti v skupine, ni treba pisati, lahko samo poveš.

SD: Zvečer vas vabim pred radijske sprejemnike nacionalnega radia, RTV SLO, Prvi program ob 19.45 k poslušanju radijske pravljice »Lahko noč, otroci!«

# data[].attributes.attachment_link.description
Okrasni vrt je pogosto narava v malem, ki jo uredimo po svojem okusu - paleta velikih in majhnih rastlin, ki krasijo s cvetovi, listi, plodovi, vejami, ...

# data[].attributes.body
SD: Možganska telovadba: z levim kazalcem pred sabo»riši« krog z desnim kazalcem pa pred sabo »riši« navpično črto. Enako poskusi risati po svojih kolenih.
Sedaj se vsedi na tla in enako poskusi risati z eno nogo krog, z drugo pa navpično črto. Bo šlo?

SU, UPČ: nariši cvet ali pa cvetoče drevo z čimveč podrobnostmi.

SD: Zvečer vas vabim pred radijske sprejemnike nacionalnega radia, RTV SLO, Prvi program ob 19.45 k poslušanju radijske pravljice »Lahko noč, otroci!«

# data[].attributes.body
SD: Možganska telovadba: stisni obe roki v pest, držiji ju pred seboj. V levi roki stegni palec kot da bi pokazal »všečka«, v desni roki pa stegni desni kazalec in z njim kaži na levi istegnjeni palec. Se še spomneš, kako?

Zdaj pa zamenjaj, da bo ravno obratno. Vajo delaj počasi, zbrano. Ko ti gre gladko, lahko poskusiš hitreje. Če se zatakne, še malo povadi v počasnejšem tempu.

SU, UPČ: razmisli, zakaj grmovnice in drevesa najprej zacvetijo, šele kasneje pa vzbrstijo zeleni listki?
Kdo oprašuje sadna drevesa?

SD: Zvečer vas vabim pred radijske sprejemnike nacionalnega radia, RTV SLO, Prvi program ob 19.45 k poslušanju radijske pravljice »Lahko noč, otroci!«

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ko pomislimo na opraševalce, se zagotovo najprej domislimo medonosne čebele. A čebela je le ena od vrst živali, ki oprašujejo sadna drevesa v našem vrtu, vrtnine in cvetlice. Katere pa so ostale živali, ki jih radi spregledamo, a niso prav nič manj pomembni opraševalci?
V primerjavi z medonosno čebelo so čmrlji bolje prilagojeni hladnemu podnebju. So ključni za opraševanje na višjih nadmorskih višinah, letajo tudi v vetru in dežju. Imajo daljši rilček, zato lahko oprašijo tudi rastline z daljšimi cvetnimi vratovi, ki jih medonosne čebele ne dosežejo. So pomembni opraševalci kulturnih rastlin, na naših vrtovih pa med drugim oprašujejo: paradižnike, paprike, fižol, grah, krompir, borovnice in drugo jagodičevje. Čmrlji za življenje nujno potrebujejo pestre združbe cvetočih rastlin, ki običajno uspevajo na gozdnih robovih in sonaravno gojenih travnikih. V Sloveniji je prisotnih 35 vrst.

Divje čebele samotarke, ose, mravlje

Čebel samotark je v Sloveniji najdenih več kot 500 vrst! Njihova učinkovitost opraševanja je precej višja kot pri medonosni čebeli zaradi velike raznolikosti v velikosti telesa med vrstami. Najmanjše merijo le nekaj milimetrov, največje pa so lahko večje od čmrljev. Tudi ose in mravlje so opraševalci, saj prav tako kot ostale skupine živali prihajajo v cvetove po vir energije - beljakovin in sladkorjev polni nektar. Na naših vrtovih jih lahko najdemo na skoraj vseh vrtninah: krompirju, paradižniku, paprikah, različnih križnicah (zelje, brokoli, cvetača).

Muhe trepetavke

So zelo velika skupina muh, saj je na svetu do zdaj opisanih več kot 6000 vrst, v Sloveniji pa zaenkrat približno 300. Njihov telesni vzorec posnema vzorec pikajočih žuželk (čebel, os, čmrljev), čeprav same nimajo žela ali strupnih žlez. Poleg tega, da oprašujejo rastline, hkrati tudi plenijo listne uši in so zato v naših vrtovih dobrodošle. Dobro oprašujejo paprike, sadno drevje (jablane, hruške), različne vrste jagodičevja.

So najštevilčnejša skupina živali na svetu. Raznolike vrste hroščev oprašujejo različne vrste cvetov, prav tako kot muhe trepetavke pa tudi hrošči plenijo listne uši. Privabljajo jih rastline, ki so večinoma belih in zelenih odtenkov (bezeg, magnolija, lilije, mlečki).

Metulji in vešče

Najbolj barviti in opazni opraševalci so dnevni in nočni metulji. Imajo zelo dolg jeziček, s katerim lahko sežejo tudi v najgloblje cvetove. Privabljajo pa jih le cvetovi, ki tvorijo največ hranljivega in dišečega nektarja, zato jih pogosto najdemo na barvitem okrasnem cvetju: nageljnih, ščetičevkah, nebinovkah, ustnatičevkah. Nočni metulji ali vešče lahko rastline oprašujejo tudi ponoči; seveda le pri vrstah, ki ponoči ne zaprejo svojih cvetov.

Kako jih privabiti v naše vrtove

Ne uporabljajmo agresivnih insekticidov, sadimo in sejmo raznoliko medonosno cvetje, kot so sivka, ameriški slamnik, rman, sončnice, detelja, lahko pa jim postavimo celo domovanje za žuželke.

Naredimo ga iz čim bolj raznolikih naravnih materialov: stare opeke, lesa, tulcev različnih velikosti iz bambusa ali japonskega dresnika, slame ...

Na naše vrtove poskušajmo privabljati čim bolj raznolike živali, saj ima prav vsaka svojo vlogo v ekosistemu in nam s svojo prisotnostjo bogatijo okolje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ko pomislimo na opraševalce, se zagotovo najprej domislimo medonosne čebele. A čebela je le ena od vrst živali, ki oprašujejo sadna drevesa v našem vrtu, vrtnine in cvetlice. Katere pa so ostale živali, ki jih radi spregledamo, a niso prav nič manj pomembni opraševalci? V primerjavi z medonosno čebelo so čmrlji bolje prilagojeni hladnemu podnebju.

# data[].attributes.body
SD: prosi starše, naj se spomnejo kakšno igro ploskanja v dvoje, ki so se jo sami igralo, ko so bili še otroci. Mi smo se jo v podaljšanem že igrali. Preiskusi se še v kakšni novi ploskaški kombinaciji.

SU, UPČ: danes ni domače naloge, te pa vabim, da si na spletni strani naše šole skupaj z družino preberete novičke Na današnji dan... in skupaj odpotujeto v zanimive spletne povezave.

SD: Zvečer vas vabim pred radijske sprejemnike nacionalnega radia, RTV SLO, Prvi program ob 19.45 k poslušanju radijske pravljice »Lahko noč, otroci!«

# data[].attributes.attachment_link.description
Content filed under the Na današnji dan category.