# data[].attributes.body
- Kuinka paljon saa auttaa asiakasta ettei mene avustamisen puolelle?
- Miten valmistaudut hyvin keikalle?

# data[].attributes.body
Olen saanut paljon rohkeutta lähteä uusiin tilanteisiin täysin ilman ennakko-oletuksia.
Olen miettinyt paljon puva vai vk. Tällä hetkellä puva kiinnostaa enemmän. Eniten haluaisin tehdä töitä lasten ja nuorten kanssa.
Opintojen kuluessa olen kiinnostunut enemmän uutisaiheista, koska hyvä yleissivistys auttaa tulkkaustilanteissa.
Olen oppinut paljon uusia puolia kulttuurista, johon en ole aikaisemmin kauheasti törmännyt.
Olen aina ollut nopea oppimaan, etenkin kieliä, mutta viittomakielen oppiminen on vaatinut paljon enemmän.

# data[].attributes.body
- Luotettava
- Rauhallinen
- Noudattaa ammattisäännöstöä
- Neutraali
- Huolellinen
- Vastuullinen
- Hyvä asiakaspalvelija
- Hyvä stressinsietokyky
- Kärsivällinen

# data[].attributes.body
Puhevammaisten tulkkien työvälineitä asiakkaiden kanssa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Puhetta korvaavassa kommunikoinnissa kumppanilla on tärkeä rooli, jotta viestintä onnistuu.

Puhetta tukevalla, täydentävällä ja korvaavalla kommunikoinnilla (AAC) tarkoitetaan viestintää, jossa käytetään

Kuvilla ja bliss-symboleilla tapahtuvassa viestinnässä tarvitaan apuvälineitä. Apuväline voi olla

Piirrosvideolla esitellään erilaisia kommunikoinnin mahdollisuuksia.

Kirjoittaminen on luonteva tapa korvata puhe, jos puhekyvyn menetykseen ei liity kirjoittamisvaikeutta. Tällöin apuvälineeksi soveltuvat laitteet ja ohjelmat, jotka muuntavat kirjoitetut tekstit puheeksi.

Kuvilla ja tukiviittomilla voidaan helpottaa myös puhuttujen viestien ymmärtämistä, ja usein käytetäänkin termiä puhetta tukeva ja korvaava kommunikointi tai englanninkielistä lyhennettä AAC ( Augmentative and Alternative Communication).

Samoin kuin kaikessa kommunikaatiossa, myös puhetta korvaavassa kommunikoinnissa viestintää tapahtuu myös eleiden ja kehonkielen kautta. Näiden sanattomien ilmaisukeinojen merkitys voi jopa korostua, ja joillekin ne ovat ainoat toimivat kommunikointikeinot.
Lisätietoa eleilmaisusta ja olemuskielestä viestinnässä.

Kielikylpy puhetta korvaavaan kommunikointiin

Äiti kertoo lapsensa kommunikoinnin kehittymisestä viittomien ja kuvien tuella. Lähde: Autismiliitto/YouTube.

Kaikki kommunikointi opitaan vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa. Kukaan ei opi puhumaan, jos hänelle ei puhuta. Kukaan ei myöskään opi viittomaan tai kommunikoimaan kuvilla, jos hänen päivittäiset kommunikointikumppaninsa eivät viito tai kerro asioita kuvien avulla.

Lähi-ihmisten esimerkki viestinnästä puhetta korvaavilla keinoilla on puhevammaiselle henkilölle avain toimivaan kommunikointiin. Lue lisää kielikylvystä puhetta korvaavaan kommunikointiin.

Puhetta korvaavan kommunikointikeinon valinta tapahtuu puheterapeutin toteuttamassa kommunikoinnin arvioinnissa ja kuntoutuksessa.
Lisätietoa kommunikoinnin kuntoutuksesta.

Kuvilla, blisskielellä ja kirjoittamalla tapahtuvassa kommunikoinnissa tarvitaan kommunikoinnin apuvälineitä. Apuvälinetarpeen arvioinnista ja käytön ohjauksesta vastaavat puheterapeutit. Tietoa oman alueen kommunikoinnin apuvälinepalveluista saa valtakunnallisen Tikoteekki-verkoston sivuilta.

Toinen ihminen on usein tärkein puhetta korvaava keino

Kun keskustelukumppanit kommunikoivat eri tavoin, taitavampi kommunikoija voi omalla toiminnallaan saada aikaan onnistuneen vuorovaikutustilanteen. Taitavampi kumppani pystyy mukauttamaan omaa ilmaisuaan sekä tukemaan kumppaniaan viestinnässä monilla eri tavoilla.
Lisätietoa aiheesta, jos vuorovaikutus ei etene tavanomaiseen tahtiin Lisätietoa aiheesta, kun yhteinen kieli puuttuu Videoita erilaisten puhetta tukevien ja täydentävien keinojen käytöstä.
Näkökulmia

Elinan elämää apuvälineiden maailmassa (Tikonen 1/2015)

# data[].attributes.attachment_link.description
Puhetta korvaavassa kommunikoinnissa kumppanilla on tärkeä rooli, jotta viestintä onnistuu. Puhetta tukevalla, täydentävällä ja korvaavalla kommunikoinnilla (AAC) tarkoitetaan viestintää, jossa käytetään Kuvilla ja bliss-symboleilla tapahtuvassa viestinnässä tarvitaan apuvälineitä. Apuväline voi olla Piirrosvideolla esitellään erilaisia kommunikoinnin mahdollisuuksia. Kirjoittaminen on luonteva tapa korvata puhe, jos puhekyvyn menetykseen ei liity kirjoittamisvaikeutta.

# data[].attributes.body
Tulkin on tärkeää pysyä ajan tasalla uutisaiheista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle Uutiset viittomakielellä kertoo päivän tärkeimmät uutisaiheet viittomakielellä. Ohjelma käsittelee myös kuuroihin ja viittomakieleen liittyviä aiheita. Uutisankkureina toimivat äidinkieleltään viittomakieliset kuurot. Uutiset toimitetaan vuoden jokaisena päivänä.

# data[].attributes.body
Jos ei muista viittomaa voi sanan sormittaa kirjain kerrallaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulkin tehtävänä on kääntää yhdellä kielellä puhuttu tai muilla keinoilla välitetty viesti toiselle kielelle. Tulkkaustehtävät vaihtelevat arkisista asioinneista konferensseihin ja oikeuden istuntoihin. Tulkit toimivat usein ammatinharjoittajina yksittäisten toimeksiantojen pohjalta. Ammatissa tarvitaan erinomaista kielitaitoa ja tulkkaustekniikan hallintaa sekä selkeää ilmaisua, hyvää tilannetajua ja vuorovaikutustaitoja.

Tulkkaus on viestintää, jossa tulkki välittää viestin kieleltä toiselle. Tulkit voivat toimia puhuttujen kielten tulkkauksessa tai tulkkauksessa aistivammaisille. Työn tavoitteena on mahdollistaa eri kieliä ymmärtävien henkilöiden välinen viestintä monenlaisissa tilanteissa, joita ovat esimerkiksi kokoukset, seminaarit, konferenssit, neuvottelut, oikeusistunnot, viranomaisasioinnit ja eri kieltä puhuvien ihmisten väliset vuorovaikutustilanteet.

Puhuttujen kielten tulkkauksessa tulkki välittää puhutun viestin kielestä toiseen, esimerkiksi saksasta suomeksi. Tuottaessaan puhetta kuulijan kielellä tulkin pyrkimyksenä on säilyttää sanotun tarkoitus ja sisältö samoina kuin mitä puhuja sanoi. Käytännössä tulkkaus kohdistuu siten enemmän puheen sisältämiin ajatuksiin kuin sanoihin.

Tulkit ovat usein erikoistuneet konferenssitulkkaukseen tai asioimistulkkaukseen. Tilanteesta riippuen sekä konferenssi- että asioimistulkit toimivat myös oikeustulkkeina. Jotkut tulkit toimivat kaikilla näillä erikoisaloilla.

Konferenssitulkkausta tarvitaan, koska kansainvälisiin kokouksiin osallistuu ihmisiä, jotka tulevat eri kulttuureista ja puhuvat eri kieliä. Asioimistulkkia tarvitsevat arkielämässä maahanmuuttajat sekä pysyvien vähemmistöjen edustajat, jotka eivät hallitse riittävän hyvin viranomaisen käyttämää kieltä. Kyseeseen voivat tulla myös esimerkiksi lääkärikäynnit. Oikeustulkit tulkkaavat oikeusistuimessa ja poliisilla oikeusturvaan liittyvissä asioissa.

Tulkkausmenetelminä käytetään tilanteesta riippuen simultaanitulkkausta eli samanaikaistulkkausta, konsekutiivitulkkausta eli peräkkäistulkkausta tai kuiskaustulkkausta.

Konferensseissa käytetään yleensä simultaanitulkkausta. Tällöin tulkki työskentelee äänieristetyssä tulkkikopissa, jossa hän kuuntelee kuulokkeistaan kokoussalissa mikrofoniin puhuvan henkilön puheen ja tulkkaa viestin lähes samanaikaisesti kokousyleisölle oman mikrofoninsa välityksellä. Tulkkeja on eri kielille useita, ja yleisö voi valita minkä kielistä tulkkausta he kuulokkeistaan kuuntelevat.

Kuiskaustulkkaus on kuiskaten tai hiljaisella äänellä tehtävää samanaikaistulkkausta. Kuiskaustulkkausta käytetään yleensä silloin, kun tulkataan enintään kahdelle vieraskieliselle osallistujalle se, mitä muuten yksikielisessä kokouksessa tai neuvottelussa tapahtuu.

Konsekutiivitulkkauksessa tulkki tekee tarvittaessa muistiinpanoja tulkattavan puheesta ja toistaa alkuperäisen viestin kohdekielellä puhejakson päätyttyä. Konsekutiivitulkkausta käytetään paljon esimerkiksi hyvin teknisissä kokouksissa, liikelounailla, pienryhmäkokouksissa ja tutustumiskäynneillä. Oikeustulkkausta tehdään sekä simultaanisti että konsekutiivisesti.

Tulkkaus aistivammaisille käsittää mm. viittomakielen tulkkauksen, kirjoitustulkkauksen, puhevammaisten tulkkauksen ja kuvailutulkkauksen. Asiakkailla voi olla esimerkiksi kuulovamma, kuulonäkövamma tai puhevamma. Kommunikointimenetelminä käytetään esimerkiksi viittomakieltä, viitottua puhetta, puhetulkkausta tai kirjoitustulkkausta.

Viittomakielen tulkkien tehtävänä on tulkata viitotulta kieleltä puhutulle kielelle ja päinvastoin. Viittomakieliset henkilöt ovat kuuroja tai huonokuuloisia. Tulkkaus tapahtuu pääasiassa samanaikaisesti kun tulkattava puhuu tai viittoo, mutta viittomakielen tulkkausta tehdään myös konsekutiivitulkkauksena. (Ks. Ammattinetistä viittomakielen tulkki.)

Kirjoitustulkkauksessa tulkki välittää puhujan suullisen viestin kirjoitettuun muotoon käyttäen tietokonetta tai kirjoittaen käsin. Tulkki muokkaa kuulemaansa luettavassa muodossa helpommin ymmärrettäväksi puuttumatta sisältöön tai sävyyn. Kirjoitustulkit työskentelevät huonokuuloisten ja kuuroutuneiden sekä viittomakielisten kuurojen ja kuurosokeiden henkilöiden kanssa. Kirjoitustulkkaus on simultaanitulkkausta, jolloin tulkki kirjoittaa kuulemansa yhtä aikaa puhujan puhuessa.

Puhevammaisten tulkit toimivat puhevammaisten asiakkaiden tulkkeina tilanteissa, joissa ihmiset kohtaavat ilman yhteistä kommunikointikeinoa. Puhevammaisten tulkin työtä ovat esimerkiksi puheen selventäminen, bliss-kielen tulkkaaminen (puhetta tukeva ja korvaava kommunikointikeino, jossa sanat korvataan piirrossymboleilla), kirjoitetun viestin tulkkaaminen, asiakkaan aakkostaululla tuottaman viestin tai sana- ja lauselistoilla tuotetun viestin tulkkaaminen, kuva- ja symboliviestien tulkkaaminen sekä tukiviittomien tulkkaaminen.

Tulkkaustilanteiden onnistumiseksi tulkki valmistautuu tulkkaukseen perehtymällä aihepiiriin ja tarvittavaan sanastoon. Tulkki saa yleensä toimeksiantajalta tarvitsemansa tausta-aineiston hyvissä ajoin. Työvälineinä käytetään eri kielten yleissanakirjoja ja erikoisalojen sanakirjoja sekä tiedonhakuun ja yhteydenpitoon internetiä ja puhelinta. Tulkki joutuu tarvittaessa hankkimaan myös tilaisuuteen soveltuvan asun.

Työympäristö vaihtelee toimeksiantojen mukaan arkiasioinneista juhlatilaisuuksiin. Tulkkaustilanteessa on tulkin lisäksi läsnä aina vähintään yksi tulkattava puhuja ja yksi kuulija, mutta henkilöitä voi olla paikalla tilanteesta riippuen jopa satoja. Tulkkaustilanteissa käytetään tarvittaessa mikrofoneja ja kuulokkeita.

Tulkin työajat vaihtelevat toimeksiantojen mukaan, ja tarvittaessa työtä tehdään kaikkina vuorokaudenaikoina. Työn vuoksi on oltava valmis matkustamaan paikasta toiseen. Joskus tulkit matkustavat myös tulkattavan kanssa. Läsnäolotulkkausten lisäksi voidaan käyttää puhelin- ja videotulkkausta.

Ammatinharjoittajina. Yrittäjinä. Freelancereina. Tulkkauspalvelut. Käännös- ja tulkkauspalvelut. Käännöstoimistot. Eri toimialojen yritykset. Valtio. Kunnat. Kansainväliset järjestöt.

Tulkilta edellytetään tulkkauksen ja tulkkaustekniikan hallintaa sekä erittäin hyvää kielitaitoa kaikissa työkielissään ja äidinkielen täydellistä hallintaa.

Työ edellyttää kulttuurien tuntemusta.

Tulkkaus edellyttää hyvää tilannetajua ja kielellisten tyylien tajua sekä nopeaa reagointikykyä, sillä miettimisaikaa on vain vähän.

Tulkin on osattava ottaa huomioon tulkkaustilanteen luonne ja osapuolten väliset kulttuurierot.

Tulkin on pystyttävä selkeään suulliseen ilmaisuun.

Tulkki tarvitsee hyvää keskittymiskykyä ja muistia.

Ammatissa tarvitaan palveluhenkisyyttä, vuorovaikutustaitoja, oma-aloitteisuutta ja myös itsevarmuutta.

Työ edellyttää tulkattavien aihepiirien tuntemusta, laajaa yleissivistystä sekä aktiivista ajankohtaisten tapahtumien seuraamista ja tiedonhakutaitoja.

Ammatissa on noudatettava tulkkausetiikkaa. Tulkki ei esimerkiksi saa jättää kääntämättä eikä myöskään lisätä omiaan.

Ammatissa tarvitaan hyvää stressinsietokykyä, koska kaikkea ei voi ennakoida ja tulkkauksen on yleensä tapahduttava nopeasti.

Freelance-tulkin on oltava nopeasti tavoitettavissa.

Työssä on osattava käyttää tietotekniikkaa.

Työ edellyttää jatkuvaa oman osaamisen kehittämistä ja täydennyskouluttautumista.

Yliopistoissa voi opiskella käännöstiedettä ja vieraita kieliä. Ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri.

Ammattikorkeakouluissa voi opiskella puhuttujen kielten tulkkausta ja suorittaa humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinnon. Koulutusta järjestetään Diakonia-ammattikorkeakoulussa. Koulutusta annetaan ns. maahanmuuttajakielissä.

Näyttötutkintona voidaan suorittaa asioimistulkin ammattitutkinto.

Tulkeille järjestetään myös erikoistumis- ja täydennyskoulutusta eri tahoilla.

Viittomakielen tulkiksi voi kouluttautua ammattikorkeakouluissa (Humanistinen ammattikorkeakoulu, Diakonia-ammattikorkeakoulu), joissa voi suorittaa humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinnon viittomakielentulkki (AMK).

Kirjoitustulkkauksen erikoistumisopintoja järjestetään Humanistisessa ammattikorkeakoulussa.

Puhevammaisten tulkin erikoisammattitutkinnon voi suorittaa näyttötutkintona.

Opintopolku, koulutushaku

Tulkeille ei ole määritelty kelpoisuuden antavia pätevyysvaatimuksia.

Esimerkiksi EU:n toimielimissä toimivilta konferenssitulkeilta edellytetään pääsääntöisesti ylempää korkeakoulututkintoa kääntämisen ja tulkkauksen tai vieraiden kielten alalta sekä äidinkielen täydellistä osaamista ja vähintään kahden muun kielen erittäin hyvää osaamista.

Yrittäjinä/ammatinharjoittajina sekä freelancerina verokortilla toimivat tulkit sopivat palkkiot toimeksiantajiensa kanssa. Ansiotaso määräytyy toiminnan kannattavuuden mukaan, mihin vaikuttavat mm. toimeksiantojen määrä, palkkiotaso ja liiketoiminnan kulut.

Asioimistulkkauksessa käytetään usein tuntiveloitusta. Konferenssi- ja neuvottelutulkkauksesta veloitetaan yleensä päiväpalkkio. Oikeustulkkauksessa voidaan toimeksiannosta riippuen käyttää tunti- tai päiväpalkkioveloitusta.

Työsuhteiset tulkit saavat palkkaa työnantajaltaan, mutta tulkkauksen alalla ei ole yleissitovaa työehtosopimusta, joka määrittelee palkkatason.

Sosiaalialan työ

Sosiaalipalvelut työllistävät kunnissa noin 126 000 ammattilaista, esimerkiksi lähihoitajia, sosiaaliohjaajia ja sosiaalityöntekijöitä. Yksityiset sosiaalipalvelut työllistävät noin 70 000 ammattilaista yrityksissä ja järjestöissä. Näiden tarjoamia palveluita ovat esimerkiksi vanhuspalvelut, lasten ja nuorten palvelut sekä vammaisten palvelut, joita kunnat hankkivat ostopalveluina.

Sosiaaliala on työllistänyt koko ajan enemmän viime vuosina. Eniten työllisten määrä on lisääntynyt alan yrityksissä, sillä nopeasti kasvavalle alalle on tullut runsaasti sosiaalipalveluyrityksiä, itsenäisiä yrittäjiä ja ammatinharjoittajia. Alan ammattilaiset ovat perustaneet esimerkiksi palvelutaloja, ryhmäkoteja, päivähoitopaikkoja sekä perhe- ja laitoshoitoa tarjoavia hoitopaikkoja. Myös järjestöt työllistävät merkittävästi.

Sosiaalialan työllisyystilanne on yleisesti ottaen hyvä, mutta vaihtelee eri puolilla maata. Korkeakoulutetuista sosiaalityöntekijöistä on pulaa. Ammattikorkeakouluista valmistuneet sosionomit (AMK) työllistyvät hyvin, mutta työelämään siirtymisen alkuvaiheessa voi olla lyhytaikaista työttömyyttä. Myös alalle kouluttautuneiden lähihoitajien työllistyminen on ollut hyvää. Määräaikaiset työsuhteet ovat kuitenkin sosiaali- ja terveysalalla yleisiä.

Työllisyysnäkymät ovat sosiaalialalle kouluttautuneille hyvät, sillä uusia työntekijöitä tarvitaan tulevaisuudessa paljon. Tarvetta lisää monen työntekijän jääminen eläkkeelle lähivuosina varsinkin kuntien palveluksesta. Myös kasvavat palvelutarpeet väestön ikääntyessä lisäävät uusien työntekijöiden tarvetta.

Toimistotyö

Toimistotyöt työllistävät eri toimialojen yrityksissä, valtion, kuntien ja seurakuntien virastoissa sekä järjestöissä. Toimistotyötä tekevien sijoittuminen käytännössä lähes kaikkien työnantajien palvelukseen ja eri toimialoille tekee näissä tehtävissä toimivien lukumäärän selvittämisen vaikeaksi.

Toimistotöiden työllisyyttä ylläpitää tehtävien hoidon välttämättömyys käytännön toiminnan kannalta. Esimerkiksi asiakirjoihin, tiedottamiseen, järjestelyihin, hankintoihin ja asiakaspalveluun liittyvät työt on hoidettava, jotta organisaation tai yrityksen toiminta sujuisi. Talous- ja henkilöstöhallinnon tehtäviä ylläpitää myös niiden lakisääteisyys.

Yritykset rekrytoivat toimistotyöntekijöitä tarpeen mukaan. Valtiolla, kunnilla, seurakunnilla ja järjestöissä uusia työntekijöitä palkataan pääasiassa eläkkeelle lähtevien tai uusiin tehtäviin siirtyvien tilalle. Valtio, kunnat ja seurakunnat ovat perustaneet palvelukeskuksia, jotka hoitavat kootusti yksittäisten virastojen ja laitosten henkilöstö- ja taloushallinnon tehtäviä.

Toimistopalveluja hankitaan entistä enemmän niitä tarjoavilta yrityksiltä, jotta voidaan keskittyä omaan ydinosaamiseen sekä kustannussyistä. Tilitoimistot ovat erikoistuneet taloushallintoon, henkilöstöpalveluyritykset henkilöstöpalveluihin, minkä lisäksi on toimisto- ja sihteeripalveluja tarjoavia yrityksiä. Ulkoistaminen luo ammattilaisille mahdollisuuksia yritystoimintaan. Toimistotyöhön työllistytään myös henkilöstövuokrauksen kautta.

Toimitustyö

Suomen Journalistiliittoon kuuluu noin 15 000 journalistia (v. 2017). He työskentelevät lehtien, radion, television, kustannusalan ja erilaisten uusien viestintäyhtiöiden palveluksessa joko työsuhteisina tai vapaina journalisteina. Noin 90 prosenttia journalisteista kuuluu Suomen Journalistiliittoon.

Suomen freelance-journalistit ry on Suomen Journalistiliiton jäsenyhdistys, johon kuuluu noin 1 200 jäsentä. He työskentelevät esimerkiksi eri medioille kirjoittavina toimittajina, TV- ja radiotoimittajina, valokuvaajina, videokuvaajina, kääntäjinä ja graafikoina.

Työpaikkojen määrä lehtien, radion ja television toimituksissa on vähentynyt selvästi viime vuosina. Verkkoon tehtävä toimitustyö on työllistänyt suhteessa enemmän. Freelance-työ on yleistynyt, koska kaikille ei riitä vakinaista työpaikkaa. Freelancetoimittaja tekee joko verokortilla tai ammatinharjoittajana työtä yleensä useammalle toimeksiantajalle.

Toimittajien työllisyystilanne on heikentynyt pääasiassa liiallisen alalle kouluttamisen vuoksi. Viestintäalan koulutusta järjestävistä oppilaitoksista valmistuu enemmän alalle tulijoita kuin työpaikkoja on tarjolla.

Freelance-työn odotetaan edelleen yleistyvän toimitustyössä, koska vakinaiset työsuhteet vähenevät ja alalle tulee yhä uusia työntekijöitä. Tämä kuitenkin johtaa helposti siihen, että markkinat tulevat täyteen, jolloin freelancet ovat alityöllistettyjä ja alipalkattuja.

asioimistulkki
freelancetulkki
konferenssitulkki
oikeustulkki
opiskelutulkki
simultaanitulkki
yrittäjä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulkin tehtävänä on kääntää yhdellä kielellä puhuttu tai muilla keinoilla välitetty viesti toiselle kielelle. Tulkkaustehtävät vaihtelevat arkisista asioinneista konferensseihin ja oikeuden istuntoihin. Tulkit toimivat usein ammatinharjoittajina yksittäisten toimeksiantojen pohjalta. Ammatissa tarvitaan erinomaista kielitaitoa ja tulkkaustekniikan hallintaa sekä selkeää ilmaisua, hyvää tilannetajua ja vuorovaikutustaitoja. Tulkkaus on viestintää, jossa tulkki välittää viestin kieleltä toiselle.

# data[].attributes.body
Täältä löytyy paljon hyödyllistä materiaalia

# data[].attributes.attachment_link.description
Viittomakielinen kirjasto - Kuurojen liitto

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto - Finlands översättar- och tolkförbund ry - Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työ kehitysvammaisten ihmisten kanssa on haastavaa, luovaa ja monipuolista.

Työtä tehdään omalla persoonalla. Halu auttaa ja kiinnostus ihmisiin ovat hyviä lähtökohtia.

Työntekijä tarvitsee myös tietoa kehitysvammaisten ihmisten erityistarpeista. Parhaat välineet työhön saa kehitysvamma-alan opinnoista.

Auta unelmoimaan

Kehitysvammaiset nuoret haaveilevat omasta kodista, hyvästä työpaikasta ja parisuhteesta. Samoista asioista kuin muutkin.

Oikeanlainen tuki auttaa kehitysvammaista nuorta elämään sellaista elämää, kuin hän itse haluaa.

Janica Hirvenkivi asuu Laajasalon ryhmäkodissa. Hän rakastaa jääkiekkoa ja haaveilee välinehuoltajan työstä Hartwall-areenalla. Joni Laaksonen on Laajasalon ryhmäkodin ohjaaja. Hän auttaa Janicaa toteuttamaan unelmiaan.
Lue juttu Jonista ja Janicasta.
Heittäydy

Jokainen haluaa tulla kuulluksi. Kaikki eivät kuitenkaan pysty puhumaan.

Vuorovaikutus vaikeasti vammaisen ihmisen kanssa voi olla vaikeaa ja pelottavaa.

Iiro Hälinen kommunikoi ilmein, elein ja äänin. Johanna Pirhonen on Iiron ohjaaja. Hänestä vuorovaikutukseen pitää heittäytyä.
Lue juttu Johannasta ja Iirosta.
Tee omalla tyylillä

Pertti Kurikan Nimipäivät tekee musiikkia Lyhty ry:n kulttuuripajassa. Kalle Pajamaa on kulttuuripajan ohjaaja. Kalle ja PKN tekevät asiat omalla tyylillään.

Lue juttu Kallesta ja PKN:stä.

Katso Kallen kuvapäiväkirja Kehitysvammaliiton Instagram-tililtä (www.instagram.com).

# data[].attributes.attachment_link.description
Työ kehitysvammaisten ihmisten kanssa on haastavaa, luovaa ja monipuolista. Työtä tehdään omalla persoonalla. Halu auttaa ja kiinnostus ihmisiin ovat hyviä lähtökohtia. Työntekijä tarvitsee myös tietoa kehitysvammaisten ihmisten erityistarpeista. Parhaat välineet työhön saa kehitysvamma-alan opinnoista. Kehitysvammaiset nuoret haaveilevat omasta kodista, hyvästä työpaikasta ja parisuhteesta. Samoista asioista kuin muutkin.

# data[].attributes.body
Ihmisläheistä työtä

# data[].attributes.body
Tulkkeina olemme osa kieliasiantuntijoita

# data[].attributes.body
Kivasti koottu mielenkiintoisia ja itselle uusia lähteitä ja sivustoja !! - Hilla T

# data[].attributes.body
Tärkeä noudattaa!

# data[].attributes.body
Tulkki työssään